329 



Udgangspunktet for Forsøg i lignende Retning hos os, 

 skal jeg gaa over til at anfore nogle af de vigtigere 

 Boreforsøg, der hidindtil ere foretagne her i Landet, og 

 de derved vundne Resultater. Allerede i Aaret 1819, 

 da Ørsted og Forchhammer anstillede geognostiske 

 Undersøgelser paa Bornholm, søgte de at faa Oplysning 

 om, hvorvidt den syd for Rønne forekommende Grøn- 

 sandsformation ogsaa havde samme vandførende Egenskab 

 som andetsteds. I det Øjemed foretog de en Boring i 

 Dalstrøget ved Stampeaaen (Vellensaaen), og efterat 

 være trængt 80 Fod ned i ikke vandførende Grønsands- 

 sten traf de et løst Grønsandslag, hvori Boringen fort- 

 sattes indtil en Dybde af 170 Fod, og der opstod derved 

 en Springkilde. Den kaldes Ørsteds Kilde og rinder 

 endnu bestandig; men ved Tilskylning af Sand er Vand- 

 mængden for nærværende Tid kun ringe. 



Det var derved godtgjort, at der ogsaa her i Dan- 

 mark fandtes vandførende Grønsand, men denne Iagtta- 

 gelse paa Bornholm stod aldeles isoleret. Vel vidste 

 man, at der i Skaane findes betydelige Lag baade af 

 løsere og fastere Grønsandsdannelser, men om de ogsaa 

 indeholde vandførende Lag, ved man ikke endnu den 

 Dag i Dag, da der ikke der er foretaget noget Bore- 

 forsøg, der kan give Oplysning derom. I Aaret 1831, 

 altsaa 2 Aar før Grenelle-Boringen paabegyndtes, udgik 

 der fra en fransk Videnskabsmand en Opfordring til 

 her i Danmark, hvor Kridtformationen har en saa 

 betydelig Udbredelse, at foretage Undersøgelser, om 

 der ikke under vort Skrivekridt skulde findes 

 vandførende Grønsand, og da som sagt Grønsands- 

 dannelserne vare kj endte baade i Skaane og paa Born- 

 holm udenfor Randen af den egenlige Kridtformation, 



