330 



altsaa tilsyneladende under Forhold, der ere analoge med 

 dem, der findes i England og Frankrig, begyndte det 

 kongelige danske Videnskabernes Selskab samme Aar 

 den første større Brøndboring her i Danmark paa Ny- 

 holm. Den har gjentagne Gange været udsat for en 

 særdeles streng Kritik, men som det forekommer mig 

 med Urette; thi vil man kritisere dette Foretagende, maa 

 det bedømmes efter, hvorvidt Motiverne dertil vare rigtige, 

 og ikke efter Resultatet, der altid ved en Brøndboring er 

 afliængigt af en Mængde tilfældige Omstændigheder, som 

 ikke i Forvejen kunne være kjendte. Grenelle-Boringen 

 blev i sin Tid endnu skarpere kritiseret, men vel at 

 mærke, inden man naaede Grønsandslaget. Hos os var 

 der efter det Kjendskab, man dengang havde til vore 

 Jordbundsforhold, nøiagtig ligesaa megen Grund til at 

 vente et godt Udfald som ved Grenelle. Derimod skal 

 det villig indrømmes, at Boreforetagendet paa Nyholm 

 hverken lededes med den Dygtighed eller var i pekuniær 

 Henseende udrustet med de Midler, der udfordredes, naar 

 man i kortere Tid vilde naa et Resultat; men det var 

 ogsaa det første større Boreforsøg her i Landet, saa at 

 man savnede baade Erfaring og især øvede Arbejdere. 

 Dertil kom, at man havde overordenlig store Vanskelig- 

 heder at kæmpe med, idet man alene i de første 210 Fod 

 Kalk, man gjennemborede, maatte arbejde sig igjennem 

 30 Fod Flint. I Aaret 1845, altsaa efter 14 Aars For- 

 løb, var man først kommen ned til en Dybde af 603 Fod 

 uden endnu at have gjennemboret Kridtformationens Lag, 

 da der ved en Arbejders Uforsigtighed tabtes 11 Bore- 

 stænger ned i Borehullet, som det ikke lykkedes at faa 

 op igjen, saa at Arbejdet altsaa forsaavidt var mis- 

 lykket. Det vilde dog være blevet optaget med forøget 



