335 



noget sandet Beskaffenhed og derved ere mere 

 gjennemtræn<2;elige for Vandet end den faste, kry- 

 stallinske Saltholmskalk. Naar Vandet nu siver g^jennem 

 de forstnævnte i)or()se Lag, oploses disse for en Del af 

 det kulsure Vand; der dannes derved Hulheder mellem den 

 tættere, mindre let opløselige Kalksten og de aldeles 

 uopløselige Flintknolde; med andre Ord, ogsaa her kan 

 dannes et vandførende Gruslag, hidrørende fra en delvis 

 Opløsning af selve Saltholmskalken*). Det er en Selv- 

 følge, at der ved Vandets Bevægelse fra oven igjennem 

 Revner og Spalter kan føres Jlullestenssand ned i disse 

 hovedsagelig af Flint og Kalk bestaaende Gruslag, og da 

 der desuden i den Varietet, der ligner Blegekridt, findes 

 indblandet en Del Sand, der efterlades med Kalkens Op- 

 løsning, faa de derved let en vis Lighed med det øvre 

 vandførende Lag. 



Det maa heraf være indlysende, at de nævnte Sand- 

 og Gruslag dels paa Grændsen mellem Rullestensleret 

 og Kalkstenen, dels i selve Kalkstenslagene, ikke med 

 Rette kunne henregnes til Grønsandsdannelsen, 

 da de ikke ere oprindelige Lag, afsatte i Kridt[)erioden, 

 men ere senere opstaaede ved, at mekaniske og kemiske 

 Kræfter til forskjellige Tider have indvirket forstyrrende 

 paa visse Partier af Saltholmskalken. Man vil maaske 

 hertil gjøre den Bemærkning, at Navnet dog egenlig er 

 ligegyldigt, da man ved Eftersøgningen af saadanne Lag 

 kun har Interesse for, hvorvidt de ere vandførende eller 



*) Jeg har ogsaa tidligere (Oversigt o. Vid. Selsk. Korhandl. 1870) 

 henledet Opmærksomheden paa, at denne Vandets opløsende 

 Virksomhed, som i saa stor Maalcstok uafbrudt foregaaer i disse 

 Lag, synes at maalte være den nærmeste Grund til de svage 

 Jordstød. der til forskjellige Tider ere sporede i den nordostlige 

 Del af Sjælland. 



