337 



almindelig Forstand, medens der ogsaa deri kan findes 

 store udstrakte Sandlag, der under gunstige Omstændig- 

 heder kunne være overordenlig vandrige, som f. Ex. 

 Koralsandet paa Østkysten af Slesvig, navnlig i og om- 

 kring Flensborg. Dette er dog aldrig paa Grund af sin 

 Vandrigdom blevet henregnet til Grønsandet, skjønt det 

 i Henseende til Oprindelsen ikke er meget forskjelligt fra 

 de foran nævnte Sand- og Gruslag over Saltholmskalken. 

 Efter saaledes mere udførlig at have dvælet ved 

 Ejendommelighederne ved de vandførende Lag i Nærheden 

 af Saltholmkalkens Overflade, skal jeg dernæst gaa over 

 til at omtale, hvorvidt lignende Forhold ogsaa kunne 

 findes ved de andre Partier af vor Kridtformation, nemlig 

 Skrivekridt, Limsten og Faxekalk. Hvad nu for det første 

 Skrivekridtet angaaer, da er det, som alt tidligere be- 

 rørt, ogsaa i høj Grad uigjennemtrængeligt for Vandet, 

 men paa Grund af sin Blødhed, og fordi Flinten ikke 

 forekommer deri i sammenhængende Lag, men som Knolde, 

 har det kun kunnet udøve ringe Modstandskraft mod Is- 

 bræernes Indvirkning. Alle de smaa løsbrudte Kalkdele 

 ere for største Delen blevne indblandede og udtværede 

 i Rullestensleret, hvorved dette er blevet til Mergel. 

 Kridtet har derfor i mindre Grad end Saltholmskalken 

 egnet sig til at danne en saa skarp Begrænsningsflade mod 

 det overliggende eller til selv at afgive Hovedmaterialet 

 til Gruslag paa dets Overflade. Hvor Isbræerne paa 

 denne have aflejret Rullestenslag, som da gjerne ere 

 overordenlig rige paa Flint, vil man dog paa Grund af 

 Skrivekridtets Uigjennemtrængelighed for Vand ogsaa 

 kunne finde vandrige Lag paa Grænsen mellem Kridtet 

 og Rullestensformationen, men kun sjelden af meget stor 

 Udstrækning. Det her anførte finder f. Ex. Anvendelse 



