338 



paa det sydlige Sjælland og de syd derfor beliggende 

 Øer, hvor Rullestensleret overalt hviler paa et meget 

 bølgeformigt Kridtunderlag, der i Møens Klint naaer den 

 største Højde af omtrent 400 Fod over Havet. Derfra 

 sænker det sig hurtig mod Vest, saa at det dog som 

 oftest paa den øvrige Del af Møen findes over, paa 

 Falster, Lolland og den østlige Del af Fyen derimod for- 

 trinsvis under Havets Niveau. I Guldborgsund ligger det 

 saaledes 40 — 60 Fod, ved Masnedsund 80 — 90 Fod og 

 ved Knuthenborg 30 — 40 Fod dybt. I Nakskov har man 

 ikke naaet det i en Dybde af 80 — 90 Fod, hvorimod det 

 ovre paa Fyen ved Nyborg træffes i en Dybde af 80 Fod. 

 Overalt hvor man i dette Terræn ikke finder noget større 

 Gruslag paa Grænsen af Skrivekridtet, som Tilfældet 

 var ved Masnedsund, maa man nøjes med den Vand- 

 forsyning, som kan tilvejebringes ved de andre vand- 

 førende Lag i Rullestensformationen. 



Hvad dernæst Limstenen (den saakaldte Kridt- 

 sten) og Faxekalken angaaer, da ere de begge over- 

 ordenlige porøse Kalkstene, saa at de ikke kunne 

 danne Underlaget for vandførende Lag, eftersom 

 Vandet siver igjennem dem, indtil det møder det under- 

 liggende Skrivekridt. Dette er Aarsagen til, at der selv 

 efter heftige Regnskyl aldrig samler sig Vand i de dybe 

 Faxe-Kalkgruber, og af samme Grund maa man ude paa 

 Stevns-Klint grave Brøndene igjennem Limstenen ned i 

 Skrivekridtet for at faa Vand. 



Af ovenstaaende Fremstilling fremgaaer det altsaa, at 

 vandførende Grønsand ikke er fundet nogetsteds 

 her i Landet udenfor Bornholm, og at det i Hovedsagen 

 kun er Rullestensformationens Sand- og Gruslag, der 

 hidtil have givet os Vand. Det vil endvidere neppe være 



