344 



man er trængt noget ned i de der forekommende mægtige 

 Lag af Glimmerler eller fed plastisk Ler, har man af- 

 brudt Boringen, saa at det for nærværende Tid er ube- 

 kjendt, om der findes vandførende Lag under dem, saavel 

 som hvad hele Formationens Underlag bestaaer af. Man 

 har saaledes alene ved Aarhus gjentagende Gange fore- 

 taget ikke gjennemførte Boringer; først i Aaret 1859, 

 hvorved man traf følgende Lag: 



Rullestenssand og Lermergel 32 Fod mægtig, 



Mørkt Glimmerler 42 » » 



Graat plastisk Brunkuller . . 380 " » 



og naaede altsaa til en Dybde af 454 Fod uden at finde 

 noget vandførende Lag i den gjennemborede Del af Brun- 

 kulformationens Lag. 1867 foretog Aarhus K ommune flere 

 Boringer, dog ingen dybere end 150 Fod, og i Aar blev 

 der atter foretaget en Boring indtil 300 Fod i de samme 

 Lag, som vare kj endte fra Boringen 1859; men af det 

 ovenfor anførte vil det være klart, at enten skal man 

 paa dette Sted slet ikke søge vandførende Lag i Brun- 

 kulformationen, eller ogsaa maa man trænge ned til en 

 større Dybde end 454 Fod. At disse Iagttagelser vel 

 ikke uden videre kunne overføres paa alle Partier af den 

 jydske Brunkulformation, er naturligvis en Selvfølge. 



Der foreligger endnu flere lignende ufuldendte og 

 derfor resultatløse Boringer i denne Formation, og man 

 vil sikkert en Gang komme til den Erkjendelse, at den 

 hidtil anvendte Fremgangsmaade er den kostbareste af 

 alle. Hvis man anvendte paa en gjennemført dyb Boring 

 i Brunkulformationen, hvad der nu fra Tid til anden an- 

 vendes paa mange ufuldendte, vilde man vinde et Resultat, 

 der ligesom ved Boringen i Kridtformationen enten kunde 

 tjene til Efterfølgelse eller til Advarsel. 



