371 



som en Pryd for det her værende Universitet*) og her 

 havde sluttet det Venskabsforbund, der efter deres fælles 

 Kaldelse til Heidelberg skulde bære saa glimrende Frugt 

 for Videnskaben. Efter at Sollyset allerede i dette Aar- 

 hundredes tredie Tiaar afNiepceogDaguerre var taget 

 i de bildende Kunsters Tjeneste, gjorde Bunsen og 

 Kirchhoff det ogsaa til Tjenerinde for Chemien, Phy- 

 siken og Astronomien**). Lig hine Eventyrernes Trold- 

 mænd, der ved deres Videns Magt tvang Elementar- 

 aanderne til at forkynde dem de mest skjulte Hemmelig- 

 heder, bleve de ved disse Mænds Geni i Spektralapparatet 

 fængslede Lysstraaler tvungne til at aabenbare Ting fra 

 Stjerneverdenen, der havde forekommet den menneskelige 

 Nysgjerrighed at være evigt utilgængelige. Allerede 

 Kirchhoff havde udfundet, hvilke af de paa Jorden 

 værende Grundstoffer der ogsaa ere tilstede i Solen, 

 og hvilke ikke; i nyeste Tid har man endog opdaget et 

 Stof i Solen, Helium, der hidtil ikke er os bekjendt fra 

 Jorden. Men ogsaa Solens indre Bygning, Fordelingen 

 af dens glødende, flydende og luftformige Dele, dens 

 lysende og farvede Omgivelse, dens Pletters og Protu- 

 beransers Natur, ere ikke længer en Tumleplads for 

 fantastiske Formodninger, men Gjenstand for exakt Forsk- 

 ning; siden den store Solformørkelse i 1868 anstille 

 Lockyer og Jansen, Zollner, Huggins og Pater 

 Secchi Dag for Dag Iagttagelser over Uvejr, Hvirvel- 

 storme, Flammesøjler og glødende Brintudbrud af 20,000 

 Miles Højde paa Solen; saaledes udvikler sig en hel ny 



') Breslau. 



*•) Jfr. dette Tidsskrift, II. R., 3. Bd., 1868, S. 279: Om lyse og 

 mørke Striber i hvidt Lys, af Fjord. 



