372 



Videnskab, Solens Meteorologi*). Ogsaa over andre 

 dunkle Egne af Himmelen, over de fysikalske og kemiske 

 Forhold, selv over Fixstjernernes og Dobbeltstjernernes 

 Bevægelseslove, over Taagepletter og Mælkevejen og ikke 

 mindre over Planeter og Meteoriter, over Zodiakal- og 

 Nordlys har Spektralanalysen kastet sine klartlysende 

 Straaler. I lige saa høj Grad har den strengt mathe- 

 matiske Methode, ved hvilken Astronomien allerede tid- 

 ligere var bragt til en vis Fuldkommenhed , endnu i 

 nyeste Tid fejret en uventet Triumf, idet den knyttede 

 sig til S c hi ap ar e His Forskninger, løste Gaaden an- 

 gaaende Kometernes Natur og belærte os om deres Iden- 

 titet med hine Stjerneskudsværme, der allerede saa 

 længe have været almindelig bekj endte ved deres regel- 

 mæssige ■ Tilbagekomst ikke mindre end ved Fænome- 

 nets Pragt**). 



Men ogsaa vor Jords Udviklingshistorie har i det 

 sidste Fjerdedels-Aarhundrede antaget en ny Skikkelse. 

 Da »Kosmos« udkom, herskede den Anskuelse, at vor 

 Jord, fordum en Kugle af flydende Ildmasser, ved Af- 

 kjøling havde dækket sig med en stivnet Slakkeskorpe, 

 paa hvilken endehg den første Plante- og Dyreverden 

 var kommen til Syne; efter et uendelig langt Tidsrum, 

 under hvilken alle siluriske, devoniske , Stenkuls- og 

 permiske Lag havde aflejret sig, var dette Liv fra den 

 første palæozoiske Periode tilintetgjort ved en den hele 

 Jord omfattende Katastrofe, samtidig og saa fuldstændig, 

 at endog ikke en eneste Art havde overlevet den al- 



') Jfr. dette Tidsskrift, IV. R., 2. Bd. 1870, S. 241: »Nyere Under- 

 søgelser af Solens fysiske Forhold«, af Freuchen, og samme 

 Bind S. 471: Spektralanalysens nyeste Fremskridt; IV. R., 3. Bd., 

 1871 S. 475: Nordlysets Spektrum. 



'*) Jfr. dette Tidsskrift, IV. R., 3. Bd., 1871, S, 241: Kometerne, 

 af Dreyer. 



