382 



fulde Sygdomme og Dødsfald tilbage til mikroskopiske 

 Smaaormes Angreb. 



Siden 1865 vide vi, at ogsaa de i de forskjelligste 

 Planters Væv snyltende Rustsvampe gjennemløbe en 

 lignende Bolig- og Formforandring; De Bary efterviste, 

 hvad Folketroen havde anet, at t. Ex. den samme Svamp, 

 der danner orangefarvede Pustler paa Berberisbladene, 

 vandrer ind i Hvedens Halm og Avner og overtrækker 

 dem med rødlige og sorte Rustpletter*). 



I de sidste fem og tyve Aar er Naturforskernes 

 Interesse bleven henvendt paa Plantesygdommene netop 

 derved, at næsten alle dyrkede Planter den ene efter 

 den anden i dette Tidsrum bleve hjemsøgte af Epidemier, 

 som først upaaagtede listede sig skjulte omkring, men 

 derpaa lige som paa engang bredte sig over vide Landstræk- 

 ninger og bragte Misvækst, Dyrtid og Hungersnød over 

 Folkeslagene. I Særdeleshed har Kartoffelsygdonimen gjort 

 sig frygtet siden 1845 og Druesygdommen siden 1848**) ; 

 selv Insekterne lige fra Stuefluerne til Silkeormene og 

 de skovødelæggende Larver bleve overfaldne af Sot; 

 Silkeormenes Sygdom slog Nationalvelstanden dybe Saar, 

 idet den fordyrede et for Industrien uundværligt Produkt. 

 Alle disse Epidemier bleve, som Tulasne og De Bary, 



') Jfr. dette Tidsskrifts III. R., 3. Bd., 1866, S. 206: Om Genera- 

 tionsskifte hos Snyltesvampene, nærmest med Hensyn til den i 

 den seneste Tid ved Forsøg godtgjorte Forbindelse mellem Ber- 

 berisrust og Græsrust, af A. S. Ørsted. Forfatteren burde her 

 have citeret Ørsted sammen med de Bary, da de paa samme 

 Tid begge kom efter Sandheden; men han er vel her som andre 

 Steder noget tilbøjelig til at glemme de Opdagelser, som frem- 

 mede have gjort, for dem, hans Landsmænd have Æren for. 



*) Jfr. Tidsskriftets I. R., 5- Bd., S. 384: Vinsygdommen i Frankrig, 

 ved Ghr. Vaupell, og II. R., 5. Bd., S. 72: Svampene nærmest 

 med Hensyn til Troldsmørsvampen, af Ørsted. 



