399 



men og til samme Tid paa Planten, have vi faaet et Par 

 andre Exempler paa, saaledes at det ikke staaer uden 

 Analogon. I Botanische Zeitung for 9de Juni 1871 

 meddelte en russisk Naturforsker, Batalin, at vor al- 

 mindelige lille Tudse-lSiv (Juncus bufonius) alene frem- 

 bringer lukkede Blomster, der desuagtet rigelig sætte Frø, 

 og gode Frø, eftersom Planten jo er enaarig og altsaa 

 maa formere sig og bevare Artens Liv ved dem ; en Selv- 

 befrugtning maa altsaa nødvendigvis finde Sted, og han 

 beskriver ogsaa, hvorledes Støvkornene, endnu medens 

 de ligge i Støvsækkene, udsende deres Støvrør, som 

 trænge ind i Griffelen. Disse Blomster afvige fra den 

 almindelige Blomsterbygning hos Sivene ved at være tre- 

 hannede. Efter Befrugtningen sprænges Blomsterdækket 

 vel af den sig udviklende Frugt, men en Befrugtning er 

 nu umulig, thi Arrene ere indtørrede. Da Støvknap- 

 perne hænge fast ved Arret, blive Støvdragerne revne 

 over ved deres Grund og hænge da ned fra Frugtknudens 

 Spidse. Medens Batalin saaledes fandt fuldstændig 

 Kleistogami hos denne Art af Siv, fandt han andre Arter 

 saasom traadstænglet Siv (J. filiformis), glands- 

 kapslet Siv (J. lamprocarpus) og flere at være ganske 

 tydelig proterogyne, saaledes som det er bekjendt, at den 

 nærbeslægtede Frytle altid er. Men hans Formening, 

 at Tudse-Siv skulde være den første og eneste bekjendte 

 Plante, der alene har kleistogame Blomster, har dog 

 ikke vist sig at holde Stik, og fra ikke mindre end tre 

 af Tysklands Botanikere, Ascherson, Buchenau og 

 Irmisch, foreligger der nu Iagttagelser, hvoraf det frem- 

 gaaer, at der vel forekommer trehannede kleistogame 

 Blomster hos den, og at navnlig Stængelens Endeblomst 

 har denne Bygning, samt at ogsaa Endeblomsterne af de 



