403 



lig strammet, paavirket af et Stød, opad eller nedad, i 

 Nærheden af den ene Ende, saa vil den derved frem- 

 bragte Forstyrrelse af Ilviletilstanden ligeledes bringe 

 Ophøjninger og Fordybninger frem paa Snoren, der ville 

 bevæge sig henimod Snorens anden Ende. Tænke vi os 

 et større Antal Snore knyttede sammen ved den ene 

 Ende og førte straaleformig ud i alle Retninger i et 

 vandret Plan, saa vil man kunne sætte dem alle i bøl- 

 gende Bevægelse ved at lade et Stød virke i Knude- 

 punktet. Havde nu Snorene alle samme Beskaffenhed og 

 samme Spænding, saa vilde Bølgerne skride frem med 

 samme Hastighed paa dem alle, og den hele Samling af 

 Snore vilde da give Billedet af de kredsformede Bølger, 

 vi fik at se paa Vandets Overflade. Ligheden imellem 

 hvad der foregaaer paa Vandet og paa Snorene bliver 

 større, jo flere Snore der benyttes, og den bliver aller- 

 størst, naar vi i Stedet for Snore benytte et vandret ud- 

 strammet Klæde. I disse Tilfælde ligesom overhovedet 

 ved al Bølgebevægelse foregaaer der ingen virkelig frem- 

 skridende Bevægelse hos det bølgende Legeme. Hvad 

 de faste Legemer angaaer, da kan der næppe næres Tvivl 

 derom, men det forholder sig ligesaa med Vædskerne. 

 Udkastes en Spaan eller et andet let Legeme paa det bøl- 

 gende Vand, vil en saadan Gjenstand fornemmelig kun 

 hoppe op og ned. Den vil nok bevæge sig lidt frem i 

 Bølgernes Retning i det Øjeblik, da den er paa Toppen 

 af en Ophøjning, men gaa lige saa langt tilbage i mod- 

 sat Retning, naar den befinder sig nederst i en Fordyb- 

 ning. Det er altsaa ogsaa her kun Bølgeformen, der 

 skrider frem, men ikke det bølgende Legemes Masse. 

 Legemets Partikler bevæge sig ganske vist, men det skeer 

 paa en ejendommelig Maade; vi sige, at de svinge. 



26* 



