404 



Ved Bølgebevægelsen kalder man Ophøjningen og den 

 derpaa følgende Fordybning tilsammentagne en Bølge, 

 Ophøjningen kaldes Bølgebjerget, Fordybningen Bøl- 

 gedalen. Afstanden mellem to paa hinanden følgende 

 Bølgetoppe eller Bølgedale kaldes Bølgens Brede, 

 Toppens Højde over Dalen kaldes Bølgens Højde. 



Skjønt Bølgebevægelsen paa Vand kun træder syn- 

 lig frem paa Overfladen, fortsætter den sig dog tillige 

 ned i Vandet. Det er let at paavise dette, naar man 

 udkaster et Legeme i det bølgende Vand, der er ganske 

 lidt tungere end det Vand, det fortrænger, saa at det 

 vil synke langsomt tilbunds. Man kan bruge dertil et 

 Stykke Tøj eller Papir, men det maa i Forvejen være 

 rullet sammen i Kugleform og dyppet i Vand, for at den 

 indesluttede Luft kan være borte. Et saadant Legeme 

 vil straks ved Udkastningen begynde at synke, men det 

 vil tillige udfolde sig og netop derved synke meget lang- 

 somt. Ved med Øjet at forfølge det under Synkningen 

 vil man finde, at det bevæger sig ;ganske paa samme 

 Maade som Spaanen paa Overfladen. Hver Gang et 

 Bølgebjerg gaaer hen over det, vil det løfte sig og tillige 

 skyde sig lidt frem i Bølgens Retning, og hver Gang en 

 Bølgedal gaaer hen over det, vil det sænke sig og tillige 

 skyde sig lidt tilbage. Det er altsaa ikke blot Vand- 

 delene paa Overfladen, der svinge, men det samme gjæl- 

 der Vanddelene i Dybden. 



Til den nærmere Undersøgelse af Svingningerne i 

 det bølgende Vand har man udrørt pulveriseret Rav i 

 Vandet, før man satte det i bølgende Bevægelse. Rav- 

 partiklerne ville ikke synke tilbunds, og de ville være 

 lette nok til at de kunne føres af Vandpartiklerne, og 

 de ville saaledes kunne gjøre disses Bevægelser synlige. 



