406 



af sin Brede frem, for y\ Omgang y^ af sin Brede o.s.v. 

 Er Svinget drejet en hel Gang rundt, har Bølgen flyttet 

 sig hele sin Brede frem. Bølgehøjden er saa stor som 

 det dobbelte af Armenes Længde. Lad nu Armene 

 have en saadan Længde, at den fremkomne Bølgelinie 

 svarer til Vanddelene i Overfladen, saa kan man faå den 

 Bølgelinie frem, der svarer til de noget under Overfladen 

 liggende Vanddele, naar man forkorter alle Armene en 

 Smule. Bølgelinien bliver derved noget fladere. For at 

 faa begge Bølgelinier samtidig beskrevne, maa der være 

 2 Sæt Akser, det ene lodret under det andet. Den fla- 

 deste Bølgelinie svarer til Vanddelene ved Bunden. De 

 bevæge sig slet ikke op og ned og, hvis Bevægelsens 

 Styrke svarer til Vanddybden, ej heller frem og til- 

 bage: Linien er lige. Armenes Længde maa være nul. 



Der gives endnu en anden Maade, hvorpaa Bølge- 

 bevægelsen i Vand kan opfattes. Enhver ved, at Sæden 

 paa en Kornmark kan sættes i bølgende Bevægelse af 

 Vinden , og at den da frembyder en vis Lighed med 

 Overfladen af en Sø, der er i bølgende Bevægelse. Lig- 

 heden er dog ikke altid stor; den er størst, naar Aksene 

 ere fuldt udviklede, men før Sæden er bleven saa moden, 

 at Straaet har mistet sin Bøjelighed. Hvert enkelt Straa 

 forbliver naturligvis paa sin Plads, men det svajer frem 

 og tilbage i et lodret Plan. Det enkelte Straa staaer for 

 nær ved de andre, til at det kan svaje uafhængig af 

 dem, men det er dem dog ikke saa nær, at de andre 

 behøve at indtage samme Stilling som det. Naar et vist 

 Straa er lodret, saa er det paafølgende i Vindens Ret- 

 ning lidt tilbage derfor, det næste endnu mere tilbage 

 o. s. V. Men idet Straaet fuldfører en Svajning frem og 

 tilbage, beskriver Akset eller dog dets Tyngdepunkt en i 



