407 



sig selv tilbageløbende krum Linie, og da Aksets Plads 

 i Kredsen beroer paa Straaets Stilling imod Horisonten, 

 saa er det let forklarligt, at Sæden tilnærmelsesvis maa 

 frembyde det samme Udseende som Vandet. Herpaa grun- 

 der sig nu følgende Opfattelse af Bølgebevægelsen i Vand. 

 Man kan tænke sig den stillestaaende Vandmasse delt 

 ved lodrette Planer paalangs og paatværs i tynde Pris- 

 mer, som vi ville kalde Vandstraa, og som vi derefter 

 ville tænke os satte i svajende Bevægelse som de virke- 

 lige Straa paa Ageren, og netop saaledes, at de ligesom 

 disse danne forskjellige Vinkler med den lodrette. Den 

 umiddelbare Nærhed, hvori Vandstraaene ville befinde 

 sig ved hverandre, er ikke til Hinder derfor; thi Vand- 

 straaene kunne forandre deres Tykkelse derefter og be- 

 høve saaledes heller ikke nøje at følges ad under Svaj- 

 ningen. Med den svajende Bevægelse vil der da frera- 

 staa en Række af paa hinanden følgende og fremad- 

 skridende Ophøjninger og Fordybninger paa Overfladen, 

 og naar man lægger denne Opfattelse til Grund for en 

 nærmere Undersøgelse, viser det sig, at Overfladen netop 

 faaer samme Form som den, vi angav før. Vandstraaene 

 maa vi naturligvis tænke os befæstede paa Vandets Bund 

 ligesom de virkelige Straa, men er Vanddybden stor, kan 

 man se bort fra deres heldende Stilling og betragte dem 

 som lodrette under hele Bevægelsen frem og tilbage. 



Naar Bølger, idet de skride frem, møde en lodret 

 Væg, ville de kastes tilbage. Dette gjælder Bølger i 

 Almindelighed, og altsaa Bølgerne paa Snoren lige saa 

 vel som Bølgerne paa Vandet. Paa Snoren er Retningen 

 for Tilbagekastningen given forud, idet den tilbagekastede 

 Bølge ikke kan gaa anden Vej end ad Snoren, men paa 

 Vandet, hvor dette jo ikke er Tilfældet, gjælder der en 



