408 



Lov, og den er den samme som for elastiske Legemers 

 Tilbagekastning, nemlig den, at Udfaldsvinklen er ligestor 

 med Indfaldsvinklen. Disse Vinkler maales som bekjendt 

 mod den lodrette paa Væggen. De kredsformede Bøl- 

 ger, der udgaa fra Midten af Vandet i et rundt Cylinder- 

 glas, ville altsaa tilbagekastes fra Glasset til Midten, 

 følgelig efter Tilbagekastningen gaa i modsat Retning af 

 de direkte Bølger. Udgaa Bølgerne fra et andet Punkt 

 end Karrets Midtpunkt, eller har Karret en anden Form, 

 saa gaa de tilbagekastede Bølger ifølge den anførte Lov 

 ikke længere netop i modsat Retning af de direkte. De 

 kunne da komme til at overkrydse dem under forskjellige 

 Vinkler og frembringe derved Forandringer i dem, der 

 kunne være meget karakteristiske. Man kalder dette 

 Interferents. Ogsaa ved hældende Vægge finder Tilbage- 

 kastning Sted, men i ringere Grad. Stærkt tilbagehæl- 

 dende Vægge ville endog, naar man sammenligner deres 

 Virkning med de lodrette Vægges, kunne siges at virke 

 beroligende paa det bølgende Vand. 



De samme Aarsager, der fremkalde Bølgebevægelse 

 i det smaa, ville tilvisse ogsaa fremkalde Bølgebevægelse 

 i Havet, men det er dog sjeldent, at de Bølger, der paa 

 den Maade opstaa i Havet, faa større Betydning. Ved 

 submarine Jordskjælv og vulkanske Udbrud i Havet har 

 man dog havt Exempler derpaa. Ved det store Jord- 

 skjælv, som den 1ste November 1755 ødelagde største 

 Delen af Lissabon, rejste der sig saaledes efter Øjen- 

 vidners Beretning en Bølge i Havet af 40 Fods Højde, 

 og Vandet faldt straks derefter igjen saa dybt, at Tajo- 

 flodens Bund paa flere Steder blev tør, hvor der kort 

 iforvejen havde ligget store Skibe for Anker. Dette kan 

 kun forklares derved, at Jordskjælvet i Staden strakte 



