409 



sig ud i Havet. De Bevægelser, som opstode i dets 

 Bund, have altsaa været store nok til at frembringe en 

 ualmindelig stærk Bølgebevægelse i dets Vandmasse. 



Sædvanlig er det Vinden, der frembringer Bølge- 

 bevægelsen paa Havet. Naar en Vind rejser sig, er dens 

 første Virkning den, at kruse Vandspejlet. Dette har 

 sin Grund dels i Vedhængningen imellem Luften og Van- 

 det, og dels i at Luften selv synes at være i bølgende 

 Bevægelse, naar det blæser, saa at den stødvis virker 

 stærkere og svagere. Større Bølger fremstaa ved Vin- 

 dens Tryk, der aldrig er ens paa større Strækninger, 

 men paa nogle stærkere, paa andre svagere. Der frem- 

 staaer derved Bølgemidtpunkter, hvorom der danner sig 

 kredsformede Bølger. Rækker af saadanne ville, naar 

 de fremstaa samtidig, give Bølger af stor Længde. Dette 

 er karakteristisk for de af Vinden frembragte Bølger. 

 Til saadanne lange Bølgers Fremkomst bidrager ogsaa 

 det, at Vinden svækker de Dele af de kredsformede 

 Bølger, der ville gaa op imod den, medens den for- 

 stærker de Dele af dem, der gaa med den. De af Vin- 

 den frembragte Bølger kunne derfor ikke vedblive at 

 være kredsformede, om de end ere det i det første Øje- 

 blik. Fjernt fra Land og paa store Vanddybder ere de 

 ordenligvis retlinede samt skride frem i Vindens Ret- 

 ning eller i en Retning vinkelret paa Ryggene. Hastig- 

 heden er ikke sjelden saa stor som et Jernbanetogs i 

 fuld Fart; den kan være 30, 40 ja 50 Fod i Sekundet 

 og derover. Bølgernes Højde afhænger ikke blot af 

 Vindens Styrke, men ogsaa af Dybden og Udstrækningen 

 af det Bassin, hvori Bølgerne dannes. Har Bassinet kun 

 ringe Udstrækning i den Retning, hvori Vinden blæser, 

 bliver Bølgehøjden mindre, end hvis Udstrækningen i denne 



