412 



Vandet blive nemlig standsede af Skjæret, og navnlig 

 forhindrer dette, at de kunne svinge fremad. Tænke vi 

 os Vandmassen som en Samling af Vandstraa, saa maa 

 disse følgelig ved Skjærets Rand forlænges mere end 

 ellers, og Bølgerne maa følgelig der blive højere. Med 

 det samme blive Bølgerne stejlere paa Læsiden. Stejl- 

 heden kan blive saa stor, at Bølgen bliver overhængende, 

 hvorved den da ligesom brækker over: dette er en 

 Brænding. Skjærets Virkning paa Bølgeformen er 

 stedse større, jo mere Vanddybden er formindsket paa 

 Skjæret. Det Skjær, hvis Rand er stejl, virker under 

 iøvrigt lige Forhold kraftigere paa Bølgerne end det, ved 

 hvilket Vanddybden aftager jævnt. Da derhos den Bølge- 

 bevægelse, ved hvilken Bølgerne faa stor Højde, fort- 

 sætter sig til større Dybde end den, ved hvilken Bølge- 

 højden kun er ringe, saa afhænger Skjærets Virkning 

 endvidere af Bevægelsens Styrke. Mi nar d fortæller i 

 den Anledning følgende. I Biscayabugten udenfor den 

 lille Havn Saint-Jean-de-Luz ligger et skjult Skjær, 

 Arthaklippen, paa hvilket der ved laveste Ebbe er 30 

 Fod Vand. Naar Bølgebevægelsen bliver saa stærk, at 

 Bølgerne have en Højde af 6 til 7 Fod, saa kan man i 

 Frastand tydelig iagttage, hvor Randen af Klippen er, 

 idet denne da faaer Bølgerne til at blive kj endelig højere, 

 idet de gaa over den. Bliver Bølgebevægelsen stærkere, 

 saa danner der sig en fuldstændig Brænding ved Klippens 

 Rand , og samtidig dermed begynder et andet Skjær 

 længere ude, paa hvilket Vanddybden er 35 Fod, at give 

 sig tilkjende ved højere Bølger. Fremstaaer ogsaa der 

 en Brænding , saa begynder der gjerne at danne sig 

 højere Bølger paa et endnu længere ude liggende Skjær, 

 hvor Vanddybden er 60 Fod. Lignende Forhold kjendes 



