413 



ved den jydske Vestkyst. Udenfor denne findes 2 og 

 paa nogle Steder 3 Revler, der ved Paalandsvind kunne 

 gjøre Bølgerne højere og give Brændinger. Paa Revlen 

 nærmest Land er Vanddybden mindst, og længere fra 

 Land bliver Vanddybden paa Revlerne stedse større. 

 Det er kun ved de stærkeste vestlige Storme, at der 

 opstaaer en Brænding ved den yderste Revle, men selv 

 mindre stærke Storme give Brændinger paa den inderste 

 Revle. Brændingerne ere altid kj endelige i stor Af- 

 stand ved den store Mængde hvidt Skum, der danner 

 sig ved dem, og ved den Larm, som opstaaer ved Vandets 

 Bevægelse. For Skibene er det altid farligt at passere 

 en Brænding, ikke blot for saa vidt som de derved let 

 kunne komme til at støde paa Grund, men ogsaa fordi 

 Vandbevægelsen i Brændingen er forandret, og en Del af 

 Bølgernes Vand har faaet en virkelig fremskridende Bevæ- 

 gelse. I Brændingen er desuden Skibets Styring næsten 

 ikke mulig. Endnu bemærkes, at der under saadanne 

 Omstændigheder kan fremstaa en Bølgebevægelse paa 

 ringe Vanddybde af usædvanlig Styrke. Vandet ved 

 Bunden kan der faa en virkelig fremskridende Bevægelse; 

 man siger da, at der gaaer Dønning. 



Ikke blot de skjulte Skjær, men ogsaa faste Gjen- 

 stande, der træde frem over det rolige Vandspejl, altsaa 

 de synlige Skjær og det faste Lands Kyster, indvirke 

 paa Bølgernes Form. Disse Gjenstandes Virkning er 

 saa meget større, som de sætte en Skranke for hele den 

 bølgende Vandmasses Bevægelse. Virkningen kan siges 

 at bestaa deri, at Kredsene, som Vanddelene ellers be- 

 skrive , forvandles til flade , i sig selv tilbageløbende 

 krumme Linier, der tilsidst i Gjenstandenes umiddelbare 

 Nærhed blive saa flade, at de kun ere rette Linjer, pa- 



