415 



skulde formode, til samme Tid som Bølgehøjden, maalt 

 paa den almindelige Maade, tager kjendelig af. Dette 

 har man ofte Lejlighed til at iagttage, naar man betragter 

 den nogenlande rolige Bølgebevægelse ved en flad, sandet 

 Strand. I stærk Søgang derimod indtræffer der ogsaa 

 ved den flade Strand en formelig Brænding, ligesom ved 

 de skjulte Skjær, men noget længere ude ved Strandens mere 

 fremskudte Del. Det overstyrtede Vand løber rask frem 

 imod Bredden, standser og bevæger sig derefter igjen 

 tilbage imod Havet, langs med Bunden, imedens nye 

 Bølger skyde sig hen paa Overfladen deraf. Det er 

 netop Brændingen, der giver den sandede Strand dens 

 ejendommelige Udseende. Vi skulle senere beskrive dens 

 Form nærmere, naar vi komme til at betragte Bølgernes 

 Indvirkning paa de faste Gjenstande, der staa i Vej for 

 deres Bevægelse. 



Faste Gjenstande , der hindre Bølgebevægelsen, for- 

 andre ikke blot Bølgernes Form, men ogsaa Bevægelsens 

 Retning. Dette gjælder især de stejle og tilstrækkelig 

 høje Vægge. De kaste nemlig, som forhen bemærket, 

 Bølgerne tilbage, og paa saadan Maade, at Retningen 

 for den tilbagekastede Bølge danner samme Vinkel med 

 den Linie, der kan drages vinkelret paa Væggen, som 

 Retningen for den indfaldende Bølge har dannet med 

 denne Linie. Men i andre Tilfælde paavirkes dog ogsaa 

 kjendelig Bevægelsens Retning om end paa anden Maade. 

 Bølgebevægelsen lider nemlig større Modstand , hvor 

 Vanddybden er lille end hvor den er stor, og Bevægelsen 

 forsinkes derfor paa den aftagende Vanddybde. Deraf 

 kommer det, at et skjult Skjær med flade Skraaninger 

 bringer de Bølger, der rulle hen over det, til at krumme 

 sig bort fra Skjæret, saa at det seer ud, som om de kom 



