416 



i forskjellige Retninger ind imod det. Endnu mærkeligere 

 er dog denne Virkning , naar Skjæret træder synlig 

 frem. Tænke vi os en med flade Skraaninger til alle 

 Sider og liggende paa dybt Vand, saa ville Bølgerne 

 rulle imod Øen, ikke blot paa den Side, der vender op 

 imod Vinden, men ogsaa paa de andre Sider. Herpaa 

 beror det netop, at man ved enhver aaben, flad Strand 

 stedse seer Bølgerne løbe ind imod Landet, selv om Be- 

 vægelsen i aaben Sø vitterlig har en anden Retning. 

 Landet har iøvrigt selv, især naar det er højt. Indflydelse 

 paa Vinden og derigjennem paa Bevægelsens Retning, idet 

 samme netop afgiver Dækning imod de Vinde, der ellers 

 i fortrinligst Grad kunde forhindre Bølgernes Bevægelse 

 imod Land, 



Til samme Tid som Skjærene og Kysterne af det 

 faste Land indvirke paa Bølgebevægelsen, indvirker denne 

 paa hine. Paa de store Vanddybder, hvor Grunden saa 

 godt som ingen Indflydelse har paa Bølgebevægelsen, er 

 der heller ingen Virkning af denne Art at spore, men 

 hvor Dybden tager af eller der findes andre Skranker for 

 Bevægelsen, lægger man Mærke til, at disse efterhaanden 

 slides eller paa anden Maade forandre deres Form. Med 

 andre Ord, Bølgeslaget har en Virkning paa de faste 

 Gjenstande, der staaer i et bestemt Forhold til den Ind- 

 virkning, disse selv have paa Bølgerne, og da den Kraft, 

 der behøves for pludselig at forandre de kæmpehøje 

 Bølgers Form og Retning er overordenlig stor, saa er 

 det let at forstaa, at Bølgeslagets Virkning paa de faste 

 Gjenstande under saadanne Omstændigheder heller ikke 

 bliver ringe. Erfaringen taler højt derom. Alle de For- 

 andringer, vi se foregaa med Kysternes Form og Be- 

 liggenhed, hidrøre ganske vist ikke ene fra Bølgebevægelsen, 



