417 



idet der ogsaa , især hvor der er Tidevande , findes 

 strømmende Bevægelser i Havet, hvilke have en væsen- 

 lig Andel deri, men allerede den Virkning, om hvilken 

 det bestemt kan siges, at den har sin Grund i Bølge- 

 bevægelsen, er tydelig nok. Den kan nærmest betegnes 

 som egenlig forstyrrende , omrørende , i Modsætning til 

 de strømmende Bevægelsers Virkning, der fortrinsvis er 

 den at flytte. 



Hvor Landets Begrænsning imod Havet bestaaer af 

 fast Klippe, viger ganske vist ikke Kysten kjendelig til- 

 bage under Havets Paavirkning, især ikke naar den faste 

 Klippe har stor Modstandsevne, saasom naar den er af 

 Granit, men ganske upaavirket bliver en saadan Klippe 

 dog ikke. De skarpe Kanter og Hjørner, som Massen 

 endnu ofte frembyder, hvor den har været upaavirket af 

 Havet, og utvivlsomt ogsaa engang har besiddet, hvor 

 den nu bliver beskyllet deraf, ere der vegne bort og 

 have givet Plads for afrundede Flader, der i Beglen 

 have faaet en mærkelig Glathed. Det seer ud, som om 

 Stenen var bleven sleben. Er Stenarten mindre haard, 

 er den t. Ex. Kalk, er Angrebet større. Fra en Kalk- 

 skrænt løser der sig ofte større Stykker, der skride ned 

 og blive liggende paa den Strand, der findes udenfor 

 Skrænten. Det er ikke nødvendigt at tilskrive Bølge- 

 slaget dette; thi det kan hidrøre fra de atmosfæriske 

 Virkninger alene, fra Nedslagets Gjennemsivning, Afveks- 

 lingerne af Frost og Tø, Fugtighed og Tørke o. s. v., 

 saaledes som det blandt andre Steder vistnok ogsaa var 

 Tilfældet med det meget betydelige Skred, der fandt Sted 

 for et Par Aar siden paa Møens Klint; men hvorom al- 

 ting er, ville Masser, der ellers ikke kunde naaes af 

 Havet, ved Skred kunne blive udsatte for dettes direkte 



Fjerde Række. IV. 27 



