418 



Paavirkning. De nedfaldne Stykker vilde maaske længe 

 og fuldstændig kunne have modstaaet de stedfindende 

 Strømningers Magt, hvis de ene paavirkedes deraf, men 

 idet Stykkerne blive udsatte for Bølgeslaget, rulles de 

 om deres Kanter, skures imod hverandre og imod Under- 

 laget og blive derved efterhaanden sønderdelte. Det fine 

 Grus, der danner sig, bliver straks udvasket og udtrukket 

 af Vandet, imedens det grovere Grus først bliver bort- 

 ført, naar der kommer en Strøm af en vis Styrke til at 

 virke derpaa. Alt som Gruset fjernes, fortsætter Bølge- 

 slaget sin Virksomhed paa de større Stykker, der endnu 

 ere tilbage, indtil omsider ogsaa de ere sønderdelte og 

 de nedfaldne Masser saaledes ere helt fjernede. Hvad 

 der paa Møen flyttedes ud i Havet ved det før omtalte 

 Skred, er alt for rum Tid siden helt fjernet fra det Sted, 

 hvor Massen befandt sig straks efter Skredet. Paa lig- 

 nende Maade gaa Forstyrrelser for sig, hvor der ved 

 Kysten findes Lerskrænter, men i samme Forhold som 

 Massen har ringere Modstand, viger Kysten hurtigere 

 tilbage. Endnu mere karakteristisk er dog Bølgeslagets 

 Virkning paa den sandede og grusede Strand. Den store 

 Bevægelighed, som løse Sand- og Grusmasser ere i Be- 

 siddelse af, giver sig allerede tilkjende derved, at de 

 overalt maa have flade Skraaninger for at holde sig, 

 men især gjælder dette, hvor de ere udsatte for Havets 

 direkte Paavirkning. Ved dette danner der sig gjerne et 

 bredt og fladt Banket et Par Fod over almindelig Vand- 

 stand. Det har et svagt Fald ud imod Havet. Længere 

 inde kan Landet være højere, og i Vandet udenfor findes 

 der gjerne en og maaske flere Revler parallele m.ed 

 Bredden. Imellem dem er der dybere Vand end paa 

 selve Revlerne. Af de til en Revle hørende Skraaninger 



