419 



er derhos den stejlest, som vender ud imod Søen. Denne 

 Form skyldes netop Brændingernes og de stærke Bølgers 

 Virkning paa den sandede og grusede Strand. Den 

 Del af Bølgens Vand, som ved Brændingen styrter ud 

 over Bankettet, bevæger sig med aftagende Hastighed op 

 ad dette, jevner og spreder det Sand og Grus, der maatte 

 have samlet sig der, eller som maatte være ført derhen 

 fra det bagved liggende højere Land. Bevægelsen skifter 

 derefter Retning , og Vandet løber saa med voksende 

 Hastighed ud imod Bankettets ydre Rand, førende en 

 Del af Sandet og Gruset med sig. Hvor det tilbage- 

 løbende Vand træffer den nye Bølge, svækkes Hastig- 

 heden. En Del af det grove Grus bliver liggende og 

 bliver først behandlet videre af den Vandmasse , der 

 næste Gang styrter derover, og hvad der føres bort med 

 Vandet falder ikke tilbunds før længere ude, hvor Hastig- 

 heden yderligere svækkes ved andre nye Bølgers Ankomst. 

 Saaledes opstaa Revlerne, og disse kunne , hvad alt 

 ovenfor er bemærket, selv give Anledning til, at der 

 danner sig nye Brændinger. En sandet og gruset Strand 

 vil, naar den er udsat for et stort Havs Paavirkning, 

 vige kjendelig tilbage; kun den faste Klippe danner en 

 varigere Grænse for Havets Ødelæggelser. De Stene, 

 som findes paa Stranden, vidne ved deres afrundede 

 Form om den afskurende Virkning, for hvilken de have 

 været udsatte, og man behøver blot en Gang at have 

 hørt den Støj, som fremkommer under Stenenes Be- 

 vægelse paa Stranden, for at faa et Begreb om, hvad den 

 omrørende og afskurende Virkning har at betyde. 



Et nøje Kjendskab til Lovene for, hvorledes Bølgerne 

 forplante sig i de forskjellige Farvande, er især af Vig- 

 tighed for de Ingeniører, der befatte sig med Bygnings - 



27* 



