421 



Sted flade Skraaninger for at formindske Uroen. Ved 

 Havnes Konstruktion er det dog ikke nok at tage Hen- 

 syn til de direkte fra Havet kommende Bølger^ men der 

 maa ogsaa tages Hensyn til den Bølgebevægelse, der 

 mulig ad Omveje kan snige sig ind i Havnen. Et 

 Par Exempler ville bedst kunne oplyse, hvad der her 

 tænkes paa. 



Cherbourg ligger som bekjendt ved en Bugt paa 

 Halvøen Cotentin paa Frankrigs Nordkyst. Den har en 

 ypperlig Red, der er saa stor, at hele Frankrigs Flaade 

 kan manøvrere paa den. Den er dækket dels af en stor 

 Bølgebryder, der bærer Forter til Redens Beskyttelse, 

 dels af en Række af Øer, paa hvilke der ligeledes er 

 bygget Forter. Ved Byen er der saavel en stor Krigs- 

 havn som en mindre Koffardihavn. Bassinerne ere alle 

 udgravede i Land. Krigshavnen ligger imod Vest, Kof- 

 fardihavnen imod Syd. Det er navnlig paa denne sidste, 

 vi her ville henlede Opmærksomheden. Den havde i 

 ældre Tid altid roligt Vand, men Bassinet var ikke ud- 

 gravet i hele sin Udstrækning. I den ydre Del deraf 

 var der kun en smal Rende af fornøden Dybde, og paa 

 Bassinets Vestside var der en større Klippegrund, som 

 man ikke havde sprængt bort. Derimod vare Lededæm- 

 ningerne, der begrænse Mundingen til begge Sider, førte 

 længere ind i Bassinet end de nu ere, saa Skibene under 

 Passagen derved sikredes imod Grundene. Af disse 

 Dæmninger var den østlige derhos allerede dengang ført 

 en god Skibslængde længere ud ad Reden til end den 

 vestlige for at dække Skibene under Indsejlingen, idet 

 man nemlig ellers var udsat for, at Skibene ved stærke 

 østlige Vinde kunde blive kastede over paa den vestlige 

 Dæmnings Hoved under Passagen. I 1840 besluttede 



