423 



ding vender altsaa imod Syd, og den er derfor fuldstæn- 

 dig dækket imod Vindene fra Nordost, som ere de stær- 

 keste der paa Stedet. Efterat Franskmændene havde 

 erobret Algier, udvidede Byen sig, og Havnen blev der- 

 hos tillige stærkere benyttet. Skjøndt Mundingen var 

 dækket imod Vinde fra Nordost, saa klagedes der dog 

 stedse over, at Vandet var uroligt i Havnen ved Vinde 

 fra denne Kant. Nogle mente, at Uroen hidrørte fra, 

 at Bølgerne kastedes tilbage fra Fastlandets Kyst og 

 derfra kom ind i Havnen, men denne Anskuelse mod- 

 sagdes derved, at Fastlandets Kyst syd for Havnen var 

 en flad, sandet Strand, der ikke var i Stand til at kaste 

 Bølgerne tilbage. Andre mente, og med Rette, at Uroen 

 hidrørte fra, at der dannede sig ved Sydspidsen af den 

 østre Dæmning et nyt Bølgemidtpunkt, og at Bølgerne 

 saaledes kom ind i Havnen ved at svinge deromkring. 

 I Overensstemmelse med denne Betragtning forlængedes 

 den østre Dæmning videre imod Syd, saa at dette Midt- 

 punkt i alt Fald flyttedes længere bort, og dette hjalp 

 virkelig for en Tid. Efter nogle Aars Forløb fremkom 

 der atter de samme Klager over, at Vandet var uroligt 

 i Havnen. Uroen hidrørte nu virkelig fra Bølgernes Til- 

 bagekastning; thi ved Byens Udvidelse havde man fyldt 

 op ved Stranden syd for Havnen og bygget en Kaj, hvis 

 stejle Væg nok nu var i Stand til at kaste Bølgerne til- 

 bage. Man maatte da atter forlænge den østlige Dæm- 

 ning, og man bøjede den derhos noget imod Øst, for at 

 Bølgerne fra Nordost ikke skulde kunne træfi'e den nye 

 Kaj. 



Ved Konstruktionen af de Dæmninger, der benyttes 

 til Havnebassiners Indeslutning, maa atter tages Hensyn 

 til Bølgebevægelsen, især hvor der er Spørgsmaal om at 



