431 



masse eller en Ureelle, er saaledes alle Planters fælles 

 og ensartede Grundlag. 



Saaledes er altsaa Planteægget i Almindelighed bygget, 

 og saaledes ligger det gjenit i sin Frugtknude og venter, 

 venter, til Støvkornet kommer med sit befrugtende Stof. 

 Alle Støvkorn ere enkelte, oftest kuglerunde Celler; men 

 de ere iøvrigt meget forskjellige i Udseende, og ofte ere 

 de besatte med de sirligste Pigge, Vorter og lignende 

 Pynt, som dog næppe kunne antages at være til Pynt 

 alene; en Bestemmelse have de sikkert, og denne kan 

 næppe være andet, end at Støvkornene ved dem lettere 

 skulle kunne sidde fast, naar de be- 

 give sig paa Vandring, navnlig naar 

 det er andre Legemer, som skulle 

 transportere dem. Det har tid- 

 ligere været omtalt i dette Tids- 

 skrift, hvorledes Støvkornene fø- 

 res hen paa Arret, og i hvad 

 Forhold Støvdragernes Udviklings- 

 tid staaer til Støvvej ens i den samme 

 Blomst; jeg kan derfor henvise 

 hertil*), og jeg skal her blot 

 minde om de forskjellige Veje og 

 Maader, paa hvilke de vandre. 

 De færreste gaa Vandvejen og ere, 

 som t. Ex. Bændeltangens og Na- 

 ias'ens Støvkorn, ganske slatte og ^^s- 2. 



'' ° '^ En Del [a) af Arret af et 



tyndvæggede; andre lade sig trans- Græs. med etnaar, paa hvii- 



1 n ^^* ^^^ sidder tre Støvkorn, 



portere af Vinden, men de aller- . som udsende støvrer. 



23æ 



*) Hoffmeyer, Nyere Undersøgelser angaaende Planternes Befrugt- 

 ning. IV. R., 2Bd. 1870, S. 33. Se ogsaa en Afhandling i 

 dette Bind S. 389. 



