442 



vinia i Længdegjennemsnit, vil man i den med m mær- 

 kede Sporefrugt se syv kortstilkede Sporehuse paa en 

 fri, kort Søjle eller med en anden Udtryksmaade syv 

 oprette Æg paa en fri, midtstillet Ægstol indenfor en 

 lukket Frugtknude, altsaa næsten som om det havde 

 været en Frugtknude af en Primula, vi havde havt for 

 os, og ikke en Sporefrugt af en Vandbregne. Intet Un- 

 der da, at nogle satte Vandbregnerne hen til Blomster- 

 planterne , andre til Lønboplanterne ! (jfr. S. 93 i dette 

 Bind.) 



Der er ganske vist ogsaa Forskjelligheder mellem 

 de Nøgenfrøede og Lønboplanterne med Hensyn til deres 

 Kjønsorganer; men de ere dog af uvæsenlig, nærmest 

 biologisk Natur. Saaledes Forhold, der staa i Forbindelse 

 med den forskjellige Befrugtningsmaade ved Støvkorn og 

 ved selvbevægelige Sædlegemer. Lønboplanternes Kimsæk 

 (Sporen) løsnes fra Moderplanten og overlades til sig selv, og 

 Sædlegemerne maa da se at finde den; Blomsterplanternes 

 Kimsæk forbliver i Moderen, og Støvkornene maa vandre 

 hen til den. Halscellerne hos Lønboplanterne sprænges ud 

 fra hverandre af Kanalcellens svulmende Slim, (Fig. 10), for 

 at en Vej kan banes for Sædlegemerne ned til Centralcellen 

 (Kimcellen), naar Forkimen ved Sporens Spiring er lagt 

 bar (Fig. 11, A)', hos de Nøgenfrøede har Støvrøret selv 

 hele Arbejdet med at bane sig Vejen ned gjennem Æggets 

 Kjærne, Sporehuset (Fig. 9), der her aldrig aabner sig, 

 men dog er saa forekommende mod Støvrøret, at det 

 udvikler »et ledende Cellevæv« (Fig. 8, /), og ned mel- 

 lem Halscellerne, som trænges ud fra hverandre. I For- 

 bindelse med at Sporen udkastes af Sporehuset, medens 

 Kimsækken forbliver i Ægget, staaer da ogsaa den langt 

 større Grad af Selvstændighed, som navnlig de lavere 



