452 



nogle Koglepalmer (som Zamia og Ceratozamia) danne 

 Frugtbladene en lignende tvetydig Ting som Støvbladene 

 hos Granen, en tæt Samling af spiralstillede Blade, som 

 Ørsted har benævnet en »Ægbladsstand«. (Se dette Tids- 

 skrift II R., 2B., Ørsted, om Cycadeerne eller Kogle- 

 palmerne.) Endnu kunde man til Nød kalde dette en 

 Blomst, naar man ikke vilde tage Analogien og andre 

 Forhold i Betragtning , men hos Hunplanten af selve 

 Slægten Cycas bliver det kun med den største og 

 unaturligste Tvang muligt at holde Begrebet »Blomst« fast. 



Fig. 17 viser os en saadan Hunplante af Cycas. 

 Der er her kun en eneste Akse («); thi til en Gren- 

 dannelse kommer det sjelden eller aldrig. Men denne 

 Akse frembringer vekselvis et Sæt af store, finnede Løv- 

 blade {m) og et Sæt af smaa, finnede Frugtblade (w2'), 

 hvis nederste Flige umiddelbart bære Æggene, Aar efter 

 Aar veksle disse Sæt med hverandre, og Hovedaksen 

 skyder ustandset videre. I alle andre Tilfælde saa vi, 

 at det hørte med til Blomstens Væsen at afslutte den 

 Akses Vækst, paa hvilken den sidder; men her skeer 

 dette ikke. 



Der er nu de Botanikere, som kalde den Samling af 

 Frugtblade, som de kvindelige Exemplarer af Kogle- 

 palmerne saaledes frembringe, en normal gjennemvokset 

 Blomst. Lad os se, hvortil dette vil føre. Hos Breg- 

 nerne sidde som bekjendt Sporehusene paa Løvets Bag- 

 side, og Sporehusene vide vi jo nu ere homologe med 

 Æggene; de sporebærende Blade ere altsaa ægbærende 

 Blade eller Frugtblade. Nu gives der enkelte Bregner, 

 som Kambregnen og Strudsvingen, hos hvilke der peri- 

 odisk fremtræde golde Blade og sporebærende, d. e. Frugt- 

 blade, ganske som hos Koglepalmerne. Disse spore- 



