456 



Eller man erindre, for ogsaa at tage et Exempel fra 

 den vegetative Sfære, hvorledes Koglepalmernes unge 

 Blade ere indrullede paa en Maade, der i høj Grad 

 minder om Bregnernes, og hvorledes et Træ (Dacry- 

 dium elatum), som er beslægtet med Taksen, blev ført 

 fra Javas Urskove til Evropa og dyrket her som en træ- 

 agtig Ulvefod, indtil det endelig blomstrede og viste sin 

 Natur, eller hvorledes en afrikansk Koglepalme i mange 

 Aar dyrkedes i London under Navn af Bregne. 



Der er saaledes en mærkværdig jævn og smuk Over- 

 gang fra Lønboplanter til Blomsterplanter. Skulle vi 

 angive den vigtigste Forskjel, som man kan holde fast 

 paa mellem dem, saa maa den nærmest sættes i den 

 forskjellige Befrugtningsmaade ved Støvrør og ved selv- 

 bevægelige Sædlegemer. Da dette imidlertid falder sam- 

 men med den gamle Grænse mellem Lønboplanter og 

 Blomsterplanter, kunne vi beholde disse Benævnelser med 

 det samme Indhold som før. 



Lad os nu til sidst kaste et Blik ud over det hele 

 Planterige for at se, hvorledes vor Opfattelse af Udvik- 

 lingsgangen indenfor de enkelte Grupper og indenfor det 

 hele Rige nu vil stille sig. 



Læseren vil af mine første Afsnit kjende Udviklings- 

 gangen i flere af de almindelige Algers Liv. Vi have 

 der gjennemgaaet t. Ex. Blæretangens Livshistorie. 

 En Spore spirer ude i Havet, og af den udvikler sig en 

 Plante saadan, som vi se den i Tusendvis ved vore Kyster; 

 denne Plante staaer ikke højt i Udvikling, den har ikke 

 bragt det tiF at faa virkelige Rødder og virkelige Stængler 

 med Blade , der staa i bestemte Stillingsforhold paa 

 Stængelen o. s. v. , den har kun et »Løv«, der for- 



