467 



planten; hist er Løvet, den kjønnede Generation, det 

 aldeles overvejende; her den bladbærende Plante, den 

 ukjønnede Generation, det ene raadende, det eneste, 

 som umiddelbart falder i Øjnene. Det forekommer vist 

 mine Læsere, at den smukke Blomst med dens Kjøns- 

 organer, Støvdragerne og Frugtknuden umulig kan være 

 en kjønslos Generation; men det gaaer her, som mange 

 andre Steder, at Extremerne berøre hinanden, thi Løv- 

 planten og Blomsterplanten stemme jo tilsyneladende 

 fulkommen overens i Udviklingsgang, i kun at have en 

 eneste og kjønnet Generation. Det er dog et Skin, frem- 

 kaldt ved, at den kjønnede Generation hos denne er 

 svunden ind til et Minimum, der udvikles og bæres af 

 den kjønsløse, og som vi først faa at se ved Mikro- 

 skopets Hjælp, og den kjønsløse næsten ikke er til hos hin, 

 idel^ den i det højeste kan repræsenteres af den ved Be- 

 frugtningen dannede Spore. 



Ligeledes var det et Bedrag, naar de ældre Bota- 

 nikere troede, at Mosserne havde virkelige Blomster, og 

 gik saa vidt at ville finde et fuldstændig Blomsterdække. 

 Ganske vist se de sammentrængte Samlinger af Kjøns- 

 organer, omgivne af ejendommelig metamorfoserede Blade, 

 der sees i Spidsen af Stænglerne (Fig. 22, d), for en 

 overfladisk Betragtning ud som Blomster, men hvor langt 

 de ere fra at kunne paralleliseres med disse, vil være ind- 

 lysende, naar man betænker, at de indtage et helt for- 

 skjelligt Trin i Plantelivet. Mosblomsten afslutter den 

 kjønnede Generation, den egenlige Blomst den kjønsløse. 

 Den indtager et med denne analogt, men ikke homologt. 

 Udviklingstrin. 



Saa kunne vi da opstille følgende 



30* 



