470 



Hvad vi i denne Oversigt have havt for Øje, er den 

 morfologiske Side af Sagen , det vil sige Organernes 

 Former og Homologier. En hel anden Side er den fy- 

 siologiske, ved hvilken vi ville have at besvare Spørgs- 

 maalene om Befrugtningens egenlige Væsen, dens Betyd- 

 ning for hele Artens Liv, dens Forhold til den kjonslose 

 Formeringsmaade i Planteriget. Muligvis kan jeg komme 

 tilbage hertil i en senere Afhandling; dog en Ting vil 

 jeg endnu blot fremhæve her, fordi den rører ved begge 

 Sider af Sagen, nemlig Spørgsmaalet om, hvori Befrugt- 

 ningen egenlig bestaaer. Gjennem hele Planteriget fandt 

 vi en Kjønsmodsætning og en Befrugtning (ved hvilken 

 vi ingensteds oplevede, at det samme Organ til en Tid 

 at sit Liv udviklede Sæd, til en anden Æg, saaledes 

 som Zoologerne tro at have fundet hos nogle af deres 

 hermafroditiske Dyr). Vi have endvidere seet, at den 

 Form, under hvilken Kjønsstofferne træde os imøde, altid 

 er som Celleslim. Denne er Bæreren af det befrugtende 

 Stof, saavel som det Grundlag for den nye Plante, der 

 skal befrugtes, men kan iøvrigt, som vi have seet, være 

 formet paa de mest forskjellige Maader, lige fra den 

 »formløse c Slim hos de kopulerende Planter og Blomster- 

 planterne til det ægdannede og det stav- eller spiral- 

 formede Sædlegeme med mange eller faa Fimretraade 

 hos de højere Lønboplanter. Kimcellen er dog næsten 

 altid kugelrund eller ellipsodisk. Men hvori den saaledes 

 udprægede Celleslim egenlig er forskjellig fra al anden, og 

 hvori den dog saa kapitale Modsætning mellem mandlig 

 og kvindelig Celleslim bestaaer, — derom vide vi ikke 

 det mindste; vore nuværende Apparater og Reagenser 

 lade os i fuldkommen Uvidenhed herom. 



