hvor længe de og andre Fiske virkelig sove, det vide 

 vi endnu ikke. Og vanskeligt er det at begribe, naar 

 f. Ex. en Hajfisk finder Tid til Søvn, der følger et 

 Skib i Dage og Uger, lader sig lokke til at svømme 

 over Verdenshavet, besøge fremmede Have og løbe ind i 

 Havne, der ligge Tusender af Sømile borte fra dens egen- 

 lige Udbredelseskreds. Bevæger den sig mekanisk vi- 

 dere, eller sover den nogle Minutter ad Gangen og 

 indhenter da atter Skibet? Der lader sig fantasere saa 

 meget herover, at jeg foretrækker at tie. 



Derimod synes jeg, at det bør omtales, at der iblandt 

 Fiskene gives et stort Antal af Vintersovere — langt 

 større end man almindelig antager — som, indesluttede 

 i mer eller mindre fugtigt Dynd, tilbringe Maaneder i 

 døsig Ro og halv Dvale uden dog at falde hen i hin 

 skindøde Tilstand, som er betegnende for de vintersovende 

 Padder, Krybdyr og Pattedyr. At vore Karper, Sudere 

 og andre af samme Familie bore sig ned i Dyndet og 

 her tilbringe en god Del af Vinteren, véd enhver Fisker, 

 enhver Ejer af en Dam; at den tørre Tid i de varme 

 Lande bringer Fiskene til en lignende Fremfærd, var vel 

 alt de gamle, men er kun faa af vore samtidige bekjendt*). 

 Med Uret sammenligner man Regntiden i Landene mellem 

 Vendekredsene med vor Vinter, da den dog kun bør sammen- 

 lignes med det til Liv vækkende Foraar, og med Uret 

 taler man om en tropisk Sommer, da der under Troperne 

 strengt taget ikke findes nogen Aarstid , der svarer til vor 

 Sommer. Aaret er delt i to Afsnit: Regntiden, der samtidig 



Smlgn. en følgende Artikel: »Mærkelige Livsvilkaar hos visse 

 udenlandske, især ostindiske Ferskvandsfiske«, hvor disse Forhold 

 omtales udførligere. 



