13 



Alle Fugle sove forholdsvis kun kort, mange kun 

 faa Timer; men de ere heller ikke altid i Virksomhed, 

 men hvile og slumre maaske halve eller hele Timer i Løbet 

 af Dagen eller Natten. Derfor er der saa stille i Skoven 

 om Middagen; derfor ere Natfuglene lydløse ved Mid- 

 nat. Særegne Ytringer af Driftlivet forkorte Hvilen og 

 Søvnen, ja forandre endog den vante Levevis fuldstændig. 

 Mange af vore Dagfugle, især alle de svagere og mindre 

 behændige, vandre om Natten og hvile da næppe halve 

 Timer i Dagens Løb. Mange af vore Sangfugle sove 

 under den første Elskovshede i Parringstiden næppe over 

 fire Timer : Nattergalen bærer ikke sit Navn uden Grund ! 

 Ogsaa Omsorgen for den sig udviklende Yngel lader Fuglen 

 glemme den vante Levevis: indtil Kl. 10 om Aftenen 

 gjennemjager Mursvalen sit Luftrige, og kort efter Kl. 2 

 om Morgenen begynder den igjen at sætte sine utrætte- 

 lige Vinger i Bevægelse. Paa samme Maade virker klart 

 Maaneskin, om ikke paa alle, saa dog paa mange Fugle. 

 I det middelvarme Bæltes Sumpe og Vandhuller pippes 

 der og slaaes Triller i Fuldmaane-Nætterne ligesom i Lap- 

 lands Moser, naar Midnatssolen ligger blodrød paa Bjergene. 

 Men i Almindelighed have Fuglene ellers en bestemt 

 Sovetid. Man kan vente dem paa dertil egnede Hvile- 

 pladser; de indtræffe der til bestemte Tider, næsten paa 

 Minuttet. Ligeledes forlade de Sovestederne den ene Dag 

 paa samme Tid som den anden; man taler med Rette 

 om et »Fugleur«, der viser Morgenens Timer. 



Naar undtages Yngle- og Vandretiden, sove Fuglene 

 ogsaa paa bestemte Steder. Disse kunne og maa naturligvis 

 være meget forskjellige efter Fuglenes Væsen og Egen- 

 skaber; men en og samme Art plejer i det mindste for 

 en Tid stedse at opsøge en og samme Soveplads og her 



