19 



Toppen af Skærene, den stejle Klippevæg eller den frie 

 Vandflade. 



Væsentligst de samme eller dog meget lignende Frem- 

 toninger som ved Menneskets Søvn vise sig hos de 

 øvrige Pattedyr, hvorfra dog de undtages, der holde 

 Vintersøvn, ligesom ogsaa Hvalerne, der ogsaa i denne 

 Retning ligne Fiskene. Det overvejende større Antal 

 af Arter af Pattedyr høre til Nat dy rene; men faa af 

 dem ere saa afgjorte Fjender af Lyset som de hidtil 

 omtalte Klasser af Natdyr, Strengt taget høre Halvaberne, 

 Flagermusene, Rovdyrene, mer end Halvdelen af Pung- 

 dyrene, største Delen af Gnaverne, de fleste To- og alle 

 Flerhovede til Natdyrene. Selv Abernes Orden har én 

 Art (eller flere nærbeslægtede), der sover om Dagen. 

 Morgendæmringen er deres Sengetid; men den frem- 

 brydende Nat finder dem for det meste allerede vaagne. 

 Allerede ud paa Eftermiddagen er deres Søvn endt; 

 den ene efter den anden rejser sig fra Lejet, pynter 

 sin Pels ved at slikke sig, kæmmer den med Tæn- 

 derne eller den ru Tunge, rækker og strækker sig og 

 begynder endelig at gaa omkring i Nærheden af Lejet 

 paa en Maade, der er mere snigende og tumlende end 

 løbende eller søgende et bestemt Maal. Omtrent ved 

 Solnedgang, lidt før eller lidt senere, begynder Nat- 

 Pattedyret at gaa til sit Dagværk o: først og frem- 

 mest at skaffe sig den nødvendige Næring. Naar Maal- 

 tidet lykkelig er overstaaet , indtræder enten Hvile, 

 eller det anvender en Tid til Fornøjelser, Leg eller 

 Snakken med det andet Kjøn, hvis ikke netop Brunst- 

 tiden, som i Almindelighed fuldstændig forandrer den 

 sædvanlige Levevis, er indtraadt. I Morgentimerne bliver 

 der atter jaget, græsset, ædt; saa gaar Dyret langsomt 



2* 



