30 



Optagelse af Vand og de deri opløste Stoffer, som fore- 

 findes i Cellerne. Under Væxten kan for det første 

 Kjærnen en eller flere Gange spalte sig i tre Lag, nemlig 

 i en ny blød Kjærne i Midten og en fast og en blød 

 Kugleskal uden om samme (Fig. 2 c). Naar »Barken«, 

 der omgiver Kjærnen, har faaet en vis Tykkelse, deler 

 den sig ligeledes uden fra indad i bløde og faste Lag; 

 i disse kan den samme Spaltning gjentages flere eller 

 færre Gange, og saaledes opstaa de mer eller mindre 

 »lagdelte« Korn. Kartoflens bestaar saaledes af mange 

 Lag, Lindsens (Fig. 2 d), hvis Kjærne tilsidst bliver lang- 

 strakt, kun af faa. Hos mange Stivelsekorn kunne Lagene 

 slet ikke ses, men de antages dog at være tilstede; 

 hos flere Korn med excentrisk Kjerne kunne de ses paa 

 den Side, hvor Lagene ere tykke og stærkt udviklede, 

 ikke paa den modsatte. 



Undertiden kan der hos Kartoflen i Stedet for en 

 Kjærne opstaa to eller tre (Fig. 1 B, C), som atter kunne 

 dele sig i flere, og hver af de nye Kjærner kan gjennemgaa 

 samme Udvikling, som vi har set ved den oprindelige 

 Kjærne. Dersom Kjærnen først lagdeles, efterat »Barken« 

 har begyndt sin Lagdeling, vedbliver det to- eller fler- 

 kjærnede Stivelsekorn at være sammenhængende, og det 

 kaldes da halvt sammensat (Fig.lJ5). Dersom Kjær- 

 nens Lagdeling begynder førend Barkens, bliver Væxten 

 stærkest der, hvor de forskjellige Kjærner s Lag støde 

 sammen; Kjærnerne fernes da fra hverandre, der opstaar 

 en Spænding i de faa for begge fælles Lag, hvilket fører 

 til Dannelsen af en Spalte i Midten, og det ene Korn 

 bliver til to eller tre mindre. Saadanne Stivelsekorn 

 kaldes helt sammensatte. De kunne bestaa af fæire 

 eller flere, ofte endog af en meget stor Mængde Smaakorn, 



