34 



Stivelsekornenes Væxt, saaledes foregaar ogsaa deres 

 Opløsning efter bestemte Love ; dette er f. Ex. af Någeli 

 iagttaget hos Kartoflen, hvis Stivelsekorn opløses udvendig 

 fra indad. 



Vi ville hermed forlade Stivelsekornenes Form for 

 at betragte nogle af de Planteorganer, i hvilke de navnlig 

 forekomme i stor Mængde, og vi ville da først omtale 

 Frøene. Under Planteæggets Omdannelse til Frø er dette 

 i Begyndelsen blødt og saftigt, men ved dets Modning 

 bliver det tørt og fast for bedre at kunne modstaa 

 Opløsning eller Forraadnelse i den kortere eller længere 

 Tid, i hvilken det ligger i Dvale. Denne kan, naar de 

 ydre Paavirkninger ere gunstige og holde sig uforandrede, 

 for flere Frøs Vedkommende udstrækkes til Aartusinder, 

 hvilket bevises f. Ex. af de Hvedekorn, som ere fundne 

 i gamle ægyptiske Gravkamre, og som have beholdt deres 

 Spirekraft. 



Naar Frøene efter kortere eller længere Tids Forløb 

 blive i Stand til at spire, idet de enten ved Menneskets 

 Hjælp ere nedlagte i Jorden, eller idet de i Høsten af 

 sig selv ere faldne ned paa denne, hvor de have hvilet 

 uforandret, indtil Varmen vækker dem til Livsvirksomhed, 

 kan den unge Kim ikke strax hente sig Næring op af 

 Jorden; thi Rodspiren har jo endnu ikke sprængt Frø- 

 skallen ; der maa derfor være sørget for, at der indeholdes 

 Næring i selve Frøene. Dette er ogsaa Tilfældet, ja 

 Naturen er endog saa rig, at den kan forsyne forskjellig- 

 artede Frø med forskjelligartede Næringsmidler. En stor 

 Del Frø, f. Ex. alle Korsblomsternes, Hørrens, Hampens 

 og mange fleres, indeholde fede Olier, men for en stor 

 Mængde Plantefamiliers Vedkommende er Stivelsen Kimens 

 væsentligste Næringsstof. 



