37 



trængte af Harpix, og som skulle tjene til Beskyttelse 

 for de spæde Løvblade , der ligge sammenfoldede paa 

 forskjellig Maade hos de forskjellige Planter og ere 

 fæstede til korte, uudviklede Stængeldele. Men i disse 

 sidste, i Knopperne selv altsaa, tindes der ikke meget 

 Næringsstof; hvor ere da Knoppernes Forraadskamre? 

 Hvorfra hente de da den store Mængde Næring, som 

 behøves i Løvspringstiden? De faa den fra Stammen 

 og Grenene. I disse opsamles der om Efteraaret 

 Masser af Stivelsekorn, hvis Bestemmelse det er om 

 Foraaret at blive omdannede ligesom Stivelsen hos Frøene 

 til Sukker og Gummi. Om Foraaret ere Træerne ofte 

 saa fyldte med Saft, hvori det af Stivelsen dannede 

 Sukker og Gummi findes opløst, at den med stor Kraft 

 strømmer ud, naar en Gren bliver overskaaren, eller naar 

 'der bliver boret Hul paa en Stamme. Af Birkens Fora ars- 

 saft tilberedes der som bekjendt en Slags Vin, af Sukker- 

 Lønnens i Nordamerika vinder man Sukker. 



Stivelsen er imidlertid ikke aflejret i alle Vedets Celler ; 

 det er bestemte Former og Partier af disse, som have den 

 Opgave om Vinteren at være stivelseførende. Jo bedre 

 Undersøgelsesmethoderne blive, og til jo større Fuldkommen- 

 hed Mikroskoperne blive forarbejdede, desto bedre lære vi 

 Planternes Bygning at kjende. Tidligere, da man kun 

 undersøgte Vedet ved at betragte det i Tvær- og Længde- 

 snit under Mikroskopet, var det vanskeligt at iagttage 

 alle de mange Celleformer; men ved nu f. Ex. at macerere 

 Smaastykker af Vedet i klorsurt Kali og Salpetersyre, 

 er man bleven i Stand til at skille Cellerne fra hverandre, 

 og man har da ikke blot fundet mange Afændringer i 

 deres Bygning, som man før ikke anede, men man har 

 tillige fundet, at de forskjellige Celler ofte spille en for- 

 skjellig Rolle i Plantelivet. Den tyske Botaniker S a ni o. 



