54 



Den Side af Plantens Liv, som jeg i det foregaaende 

 har søgt at fremstille, vil vistnok bestyrke Erkjendelsen 

 af, hvor sammensat og hvor kunstig virkende et Væsen 

 en Plante dog er. Vi have jo set, at dens Livsvirk- 

 somhed om Natten er aldeles forskjellig fra den om 

 Dagen. Om Dagen udskiller Planten Iltluft; derved bliver 

 den istand til at danne Stoffer, som kunne blive til Be- 

 standdele af Planten. Det første af disse, den kan 

 danne, er Stivelsen i Bladgrøntkornene; men Stivelsen 

 kan kun dannes i stærkt Lys; bliver dette for svagt, 

 bliver den ikke dannet. Men saa kan Planten heller 

 ikke udøve sin natlige Virksomhed, saa kunne Bladene 

 ikke afgive Næringsstof nok til Plantens øvrige Dele, og 

 denne maa efterhaanden sygne og dø. En Smule Lys 

 mere eller mindre gjør her maaske Udslaget. 



Det er en bekjendt Sag, at ikke alle Planter stille 

 samme Fordringer til Lyset; nogle voxe paa den sol- 

 aabne Bakke, andre under Træernes Skygge; Bøgen 

 fordrer mindre Lys end Egen; derfor kan den voxe op 

 i Egeskoven, og derfor kvæler den Egetræet, naar den 

 er bleven højere end dette og overskygger det. Mon det 

 ikke skulde vise sig, at disse Planternes forskjellige For- 

 dringer til Lyset for en stor Del staa i Forhold til den 

 Lysstyrke, de fordre for at kunne danne Stivelse i Blad- 

 grøntkornene ? 



Et Spørgsmaal, som staar i Forbindelse med de i 

 det foregaaende omtalte Undersøgelser, er følgende : Naar 

 Planter have opsamlet Reservenæringsstof i tilstrækkelig 

 Mængde, mon de da ikke kunne udvikle sig uden Lys og 

 uden Dannelse af Bladgrønt og Stivelsekorn? At Plan- 

 terne kunne begynde deres Væxt uden Lys, vide vi jo 

 alle; i Mørke spirer Frøet, i Mørke danne Mellemstok- 



