67 



Periodicitet først erkjendtes 1826. I 1805 — 6 havde 

 Jorden og Bielas Komet altsaa netop samme Stilling til 

 hinanden som Jorden og Pogsons Komet i 1872. Men i 

 1805 — 6 var hin Komet set allerede i Begyndelsen af 

 November og var betydelig større end den lille lyssvage 

 Taage, som ganske vilde have unddraget sig Opmærksom- 

 heden, hvis ikke Klinkerfues havde faaet sin lykkelige 

 Ide, og det uagtet dens Afstand fra Jorden i Begyndelsen 

 af December kun kan have været c. 800000 Mile, en 

 Afstand, i hvilken den gamle Biela-Komet vilde have vist 

 sig meget stor og glimrende. Aldeles uden videre kan 

 man saaledes ikke sige, at Bielas Komet blev funden af 

 Pogson; det kan kun være en lille Kometmasse, der 

 bevæger sig i den for Biela-Kometen og 27de-November- 

 Meteorerne fælles Bane. Og det kan heller ikke være 

 hine Meteorer, som i Afstand vise sig som en Komet, 

 thi som ovenfor vist: en Komet er ikke en Meteorsværm, 

 om end den kan opløses og omformes til en saadan. 

 Hvorledes dette gaar til, og hvorledes overhovedet Til- 

 standene i Kometernes Indre ere, derom er man endnu 

 kun henvist til Formodninger, der rigtignok i enkelte 

 Tilfælde støtte sig til et sikkert Grundlag af Iagttagelse 

 og Erfaring. Jeg skal nu til Slutning give en kort 

 Fremstilling af en saaledes begrundet Theori om Kometer- 

 nes Natur, som en meget anset og skarpttænkende Astro- 

 fysiker, Zøllner, i den nyeste Tid har fremsat i en højst 

 mærkelig og interessant Bog *). 



*) Ueber die Natur der Cometen. Beitråge zur Geschichte und 

 Theorie der Erkenntniss. Von J. C. F. Zøllner. Leipzig 1872. 

 Forfatteren er nu Prof. ord. i »fysikalsk Astronomi« ved Universi- 

 tetet i Leipzig. 



5* 



