135 



dø, saafremt de ikke kom op til Overfladen. — Boake 

 satte »Luftaandere« (som han kalder de Fiske, der aande 

 paa begge Maader) og »Vandaandere« sammen i et 

 Akvarium, over hvilket han noget under Vandets Over- 

 flade havde spændt et fint Net. Resultatet var, at 

 »Vandaandedragerne« bleve ved at holde sig livlige, 

 medens alle »Luftaandedragerne«, der ikke kunde komme 

 op til Overfladen, efterhaanden døde. Dr. Day tilføjer, 

 at begge Slags Fiskes forskjellige Maade at aande paa 

 især bliver anskuelig, naar de ligge ved Siden af hin- 

 anden paa den vaade Sandbund i Akvariet. »Vand- 

 aandedragernes« Gjæller ere da i stadig og livlig Bevæ- 

 gelse, medens de med blandet Aandedræt, f. Ex. Ophice- 

 phalerne (»Slangehovederne«)*), næppe bruge Gjællerne, 

 men derimod med Mellemrum stige op til Overfladen, 

 aabne Munden og indtage Luft. — Denne Tilbøjelighed 

 til at indaande Luften umidelbart, ikke gjennem Vandet, 

 er f. Ex. meget i Øjne faldende hos en Polyacanthus- 

 Art (ligesom Klatre- Aborren« en af de saakaldte »Krybe- 



') Disse Fiske (smaa eller af Middelstørrelse), der ere almindelige i 

 Ostindien og paa Sunda-Øerne, stilledes tidligere sammen med 

 »Krybefiskene« (Klatre- Aborren osv.) i Familien de »Labyrint- 

 gjællede«, fordi de besidde en noget lignende Uddannelse af Gjælle- 

 hulernes øvre Del til et formentligt Hjælperedskab for Aande- 

 drættet, men afvige for Resten saa meget fra disse i Form og 

 Bygning — Krybeflskene ligne korte Aborrer, have ru Skæl, tal- 

 rige Pigstraaler i Rygfinnen osv.; Slangehovederne en langstrakt, 

 trind Krop med glatte Skæl, lutter bløde Straaler i Rygfinnen — 

 at de aabenbart ikke kunne være beslægtede (affine), men højst 

 analoge Former. Hvorvidt »Labyrinten« virkelig staar direkte 

 i Aandedrættets Tjeneste er for Ophicephalernes Vedkommende 

 meget tvivlsomt, da Gjællebuernes Blodkar ikke forsyne den 

 medAarer; snarere kunde det antages, at den tjener til at tilbage- 

 holde eller afsondre Fugtighed for at hindre Gjællernes Ind - 

 tørren. (Jfr. det følgende). 



9* 



