169 



den ejendommelige og sygelige Lysspredning hviler over 

 T's. Malerier efter 1831, i hans Beundreres Øjne give 

 disse Billeder et fortryllende Skjær. Man maa tilmed 

 indrømme, at naar man overser de Fejl, der findes i 

 disse Malerier, er der udmærkede Ting der imellem, og 

 man ser, at den store Konstner vedblev at gaa fremad 

 selv paa en Tid af hans Liv, da hans Øjensygdom 

 skaffede hans Malerier en mindre gunstig Dom blandt 

 Publikum. Men jeg kan rigtignok ikke give de Folk 

 Ret, som ere begejstrede over T's. Billeder fra en endnu 

 senere Periode, som kalde et paa Grund af optiske Fejl 

 fuldstændig misdannet og ødelagt Billede mageløst, som 

 kalde dette »Turner s Manér«, tage det til Rettesnor 

 for en Skole og efterligne det. I mine Øjne ligne de 

 den Konsthandlers Karl, som, da han overbragte en Torso 

 af en Venus, og Tjeneren forbavset spurgte, hvad hans 

 Herre vilde med en Figur uden Hoved, Arme og Ben, 

 svarede: det forstaar De Dem ikke paa, det er netop 

 det, der er det smukke ved den.« *) 



*) Paa dette Punkt af sit Foredrag oplyste Dr. L. det ved at fore- 

 vise en Kopi efter et Olienaaleri i South-Kensington Museum. 

 Dette Maleri blev ikke udstillet førend 1833, men blev malet 

 noget tidligere efter en i Venedig optaget Skitse , førend T's. Syn 

 havde taget nogen Skade. Ved Hjælp af optiske Midler kom 

 dette Billede til at tage sig ud som et af dem, der ere malede 

 efter 1839, og for at Tilhørerne paa en enkelt Gjenstand kunde 

 iagttage det samme, som de nu havde set som ejendommeligt 

 for et helt Maleris almindelige Udseende, valgte Dr. L. dernæst 

 at vise dem paa samme Maade et enkeltstaaende Træ, navnlig 

 fordi T. efter 1833 malede Træer, som ingen Botaniker kjendte, 

 som aldrig havde været sete i Naturen eller malede af nogen 

 anden Maler. — »Det syntes mig ikke rimeligt,« tilføjer han, »at 

 T. skulde have komponeret et Træ, han aldrig havde set, sand- 

 synligere,, at han har malet saadanne Træer, fordi virkelige 



