200 



mindre berettiget i Livslæren (Fysiologien) end i Formlæren 

 (Morfologien), og selv i Systematikken lader den sig ikke 

 afvise. Allerede den almindeligste Artsbeskrivelse, som 

 indskrænker sig til det nødtørftigste, maa tage Hensyn til 

 Forhold, der i Tiden ere fjærnede fra hverandre, som t. Ex. 

 hos Planterne til Blomst- og Frugtdannelsen, hos mange 

 Dyr til Larveformen og den kjønsmodne Tilstand. I andre 

 Tilfælde ligge de for Beskrivelsen nødvendige Kjendetegn 

 endnu længer fra hverandre i kronologisk Henseende. 

 Strandløget (Scilla) og andre Planter med Løg eller 

 Knolde, navnlig af Calla-Familien, udvikle Blomst, Frugt 

 og Løvblade til tre forskjellige Tider. De karakteristiske 

 rosetstillede Blade hos toaarige Planter (t. Ex. Bulmeurt) 

 kunne kun iagttages i Plantens første Aar; de ejendommelig 

 formede først fremtrædende Blade, t. Ex. de naaleformede 

 paa den primære Axe hos Fyrren, de finnede hos de 

 Akacier, der som voxne mangle Bladplader, Marsiliernes 

 udelte eller tolappede Blade, endelig alle Kimblade kun 

 i Plantens tidligste Levealder. De udelukkende paa 

 Kjendetegn fra Krone eller Befrugtningsorganer byggede 

 kunstige Plantesystemer eller de analoge Inddelinger af 

 Pattedyrene efter Tænder og Klør, af Insekterne efter Vinger 

 og Munddele, kunne vel nøjes med Undersøgelsen af de paa 

 Udviklingens Højdepunkt staaende Individer, men det er ikke 

 Tilfældet med det naturlige System, hvis Methode fordrer 

 en alsidig Hensyntagen til hele Organisationen saa vel som 

 en Sammenfatten ikke blot af de samtidige, men ogsaa 

 af de i Tiden efter hverandre optrædende Dele. I en 

 særegen Grad gjælder dette for Planten, som, indtil den 

 naar til at danne Blomst og Frugt, uafbrudt opbygger 

 den ene Del paa den anden, og som ved de fleraarige 

 Planter forynger sig selv ud over Frugtsætningen ved en 



