220 



Sporegjemme) eller endog blot til Udvikling af en be- 

 frugtet Spore (Ægspore). 



Saaledes viser Planteriget os: 



I. Planter, som i deres vegetative Udvikling frem- 

 stille det i Plantekimen repræsenterede Udviklingstrin, 

 den første kjønsløse Generation, som oftest blot i Form 

 af et Løv, (Kimplanter, Bryofyter, hvortil vi da henregne 

 Botanikernes Løvsporeplanter tilligemed Kransnaalene og 

 Mosserne). 



n. Planter, hos hvilke den første Generation er 

 kortvarig, og først den anden udvikler sig til den vege- 

 tative bladbærende Plantestængel, dog uden at naa frem 

 til Dannelsen af Blomster (Stængelplanter, Kormofyter 

 hvortil Brægnerne o. s. v. høre). 



in. Planter, hos hvilke Metamorfosen skrider frem 

 til Dannelsen af en Blomst, dog uden at naa til det 

 sidste Trin, Frugtbladdannelsen, (Blomsterplanter uden 

 virkelige Frugter: nøgenfrøede Blomsterplanter). 



IV. Planter, som i en virkelig Frugtdannelse naa 

 Planteudviklingens sidste og højeste Trin (Blomsterplanter 

 med Frøgjemme, hvortil Enkimbladene og Tokimbladene 

 som underordnede Afdelinger). 



Jeg maa give Afkald paa at gaa ind paa en analog 

 Betragtning af Dyreriget. Forholdene ere mere indvik- 

 lede i Dyreriget end i Planteriget, da det er vanskeligt 

 at paavise Udviklingstrinnenes Hovedrække iblandt de 

 mange divergerende Rækker; derimod frembyder Dyre- 

 riget den Fordel, at det løber ud i et Toppunkt, Men- 

 nesket, medens Planteriget, efter sin Natur Dyreriget 

 underordnet, mangler en saadan højeste, samlende Af- 

 slutning. Naar allerede Oken ved at slaa ind paa den 



