282 



Planters. Var Leeuwenhoek denne nye Verdens Co- 

 lumbus, saa kunne vi betegne Eh renberg som dens 

 Humboldt; thi siden Aaret 1829 har Ehrenberg lige 

 til den Dag i Dag med Jærnflid gjennemforsket dens mest 

 skjulte Egne indtil dens yderste Grænser, og han har 

 ikke blot grundigere og med større Troskab end hans 

 Forgængere beskrevet, afbildet og ordnet de mikrosko- 

 piske Væsener, men tillige oplyst os om den hidtil ikke 

 anede Betydning, som tilkommer den usynlige Verden i 

 den hele Naturorden, ikke blot i Nutiden men ogsaa i 

 tidligere geologiske Perioder. 



Enhver véd, under hvilke forskjellige Størrelses- 

 forhold Livet aabenbarer sig i den synlige Verden. Til de 

 mindste Dyr, som det uvæbnede Øje formaar at adskille, 

 høre Miderne, der otte i utallige Skarer leve i Ost eller 

 paa sukkerrige Frugter; deres Størrelse forholder sig til 

 Menneskets omtrent som Spurven til Strasburgs Mtinster; 

 omtrent saaledes maa ogsaa Forholdet være imellem 

 Kæmpefyrren og Mosplanten, der udbreder sig paa dens 

 Bark. Leeuwenhoek angiver selv om de Dyr, som han 

 opdagede, at deres Størrelse forholder sig til Midens som 

 Bien til Hesten. Jo mere Mikroskoperne i de sidste 

 Aartier bleve forbedrede og deres Forstørrelseskraft ud- 

 videt, desto mindre vare de Væsener, som bleve til- 

 gængelige for den skarpe Iagttagelse ; thi iblandt den 

 usynlige Verdens Dyr og Planter findes lignende For- 

 skjelligheder i Størrelse som mellem Silden og Hvalen. 



Men jo mindre Væsenerne ere, desto simplere viser de- 

 res Bygning sig, desto ufuldkomnere deres Livsvirksomhed, 

 desto lavere er deres Plads i Skabningernes Rækkefølge. 

 Iblandt den mikroskopiske Verdens Dyr er der kun yderst 

 faa, som besidde et Insekts, en Krebses eller endog en 



