297 



bundne, saaledes som det tinder Sted med de kemiske 

 Forbindelser i Bjergarterne; nyt Liv kunde ikke udvikle 

 sig, fordi der maatte indtræde Mangel paa legemligt 

 Stof dertil. Idet Bakterierne under hurtig Forraadnelse 

 lade ethvert dødt Legeme blive til Jord, gjøre de Frem- 

 komsten af nyt Liv og derved den levende Skabnings 

 Vedvaren mulig. 



Den forunderlige Kjendsgjerning, at Forraadnelse er 

 en Arbejdsvirksomhed af Bakterier, er ikke enestaaende; 

 der gives en hel Række kemiske Forandringer, som 

 blive fremkaldte ved Bakterier og lignende mikroskopiske 

 Væsener; man betegner sædvanlig disse Processer som 

 Gjæringsfænomener og de Væsener, der ere Aarsag 

 dertil, som Gjærsvampe. Bakterierne og navnlig den 

 Art, som af Naturforskerne betegnes Bacterium Termo 

 (Fig. 2), ere Forraadnelsens Gjærstof. 



Det Gjærstof, som har været længst kjendt og er 

 blevet nøjagtigst undersøgt, er Alkohol gj ær svampen 

 (Sacharomyces cerevisiæ); dens Smaakugler bleve alle- 

 rede iagttagne af Leeuwenhoek i 01, men først 1837 

 erkjendte af Cagniard Latour og omtrent samtidig 

 dermed af Schwann som det egentlige Ophav til hin 

 Gjæring, der forvandler Sukker til Alkohol og Kulsyre, 

 hvorhos der bliver dannet smaa Mængder af Glycerin og 

 Ravsyre. Vi kunne takke Pasteur for det nøjagtigste 

 Kjendskab til Gjærsvampens Forhold ved Alkoholgjæringen, 

 og vi ville ikke forringe den Berømmelse, der tilkommer 

 ham som en af det nuværende Frankrigs genialeste og 

 exakteste Forskere, om han end ikke har holdt sig fri 

 fra at overføre sin nationale Bitterhed paa Videnskabens 

 Omraade. Pasteur viste, at Gjærsvampen bestaar af de 



