300 



Andre Gjærsvampe fremkalde andre Gjæringer; én 

 Art gjør Urinen alkalisk, en anden forvandler Garvestof 

 til Gallussyre, atter andre ere virksomme ved Smørsyre- 

 gjæringen og ved Dannelsen af Ost; i Særdeleshed interes- 

 sante ere de Gjærsvampe af Kuglebakteriernes Klasse, som 

 frembringe Farvestoffer. 



Fra meget gammel Tid af gaar det Sagn, at der 

 undertiden pludselig kan danne sig en Bloddraabe paa 

 Fødevarer, især paa Brød; er først én kommen til Syne, 

 saa formerer Blodet sig, det drypper og overtrækker 

 store Flader. Blev dette i gammel Tid iagttaget, saa 

 gjaldt det for et uheldsvangert Tegn, som forkyndte Gud- 

 dommens Vrede, aabenbarede skjulte Forbrydelser og 

 krævede blodigt Sonoffer. Historien beretter om talløse 

 Ofre, som lige til den nyere Tid faldt for en mørk 

 Overtro, saa ofte Blodunderet blev synligt paa Maden, 

 men især, naar det viste sig paa en Hosties indviede 

 Oblat. Med Oplysningens Aarhundrede ophørte Blod- 

 underet efterhaanden , men først i Løbet af de sidste 

 Aartier erkjendte man, at en naturvidenskabelig Kjends- 

 gjerning laa til Grund for Beretningerne derom. 



Ehrenberg var den første, som paa det omhygge- 

 ligste udforskede Blodfæuomenet. Det danner sig i fugtig 

 Luft, kun paa kogte, ikke paa raa Fedevarer, paa Kar- 

 tofler, Ris, Melklister, Budding, endog paa Kjød, Mælk 

 og Hønseæggehvide og af sig selv, uden at man dog 

 nogensinde vilkaarlig kan fremkalde det. Først viser 

 der sig nogle for det meste smaa, rosenrøde eller pur- 

 purfarvede Slimdraaber, der voxe indtil en Størrelse af 

 et stort Knappenaalshoved og se ud som Fiskerogn, 

 derpaa blive de fladere, flyde sammen og danne en sej, 

 blodig Slim. Udbreder man med Naalen en Draabe af 



