322 



Øjets Nethinde, der som en Udbredning af Synsnervens 

 Traade er bestemt til at opfange Billedet af de ydre 

 Gjenstande og lede dette Billede til Bevidsthedens Sæde i 

 Hjærnen. Disse Medier, gjennem hvilke Lysstraalerne 

 maa gaa for at naa deres Bestemmelsessted, maa natur- 

 ligvis være fuldstændig klare, thi enhver nok saa lille 

 Fordunkling vil dels udelukke en Del af de Straaler, som 

 skulle deltage i Billedets Dannelse, dels forandre de 

 gjennemgaaende Straalers Retning saaledes, at nogle af 

 disse enten samles bag eller foran Nethinden og saaledes 

 forvirre det tydelige Billede. Hvor ubehageligt et saa- 

 dant utydeligt Billede er, kjende alle nærsynede Men- 

 nesker af daglig Erfaring, i det jo netop Lysstraalerne fra 

 fjærne Gjenstande ikke samles paa Nethinden, men foran 

 denne, medens Nethinden selv bliver truffen af de fra 

 Samlingspunktet atter spredte Straaler. Ogsaa normalt- 

 seende Mennesker kunne let danne sig et Begreb derom 

 ved at se igjennem et Par konvexe Briller, hvorved 

 Straalerne brydes stærkere og bringes til at sammen- 

 løbe tidligere end bestemt. 



Det første klare Medium, som Lysstraalerne maa 

 passere, er Hornhinden, og allerede ved Gjennemgangen 

 gjennem denne ere de parallelt indfaldende Straaler 

 blevne gjorte konvergente. Dernæst gaa de gjennem 

 Kammervandet, en vandagtig Vædske mellem Bagfladen 

 af Hornhinden og Regnbuehinden. Adgangen til de 

 dybere Dele af Øjet bliver nu betydelig indsnævret, i det 

 der er udspændt en Hinde, Regnbuehinden, bestemt til 

 at forhindre, at altfor meget eller altfor stærkt Lys faar 

 Adgang til Nethinden. Denne Regnbuehinde er i Midten 

 gjennemboret af en Aabning, Pupillen, som tillader de 

 indfaldende Straaler Adgang. Selve Regnbuehinden, hvis 



