334 



netop løbe sammen paa den lysperciperende Flade i 

 Øjet, Nethinden. Straalernes Samlingspunkt skal altsaa 

 flyttes bag til, og dette opnaas ved foran Øjet at sætte et 

 konkavt Glas, det vil sige et paa begge Flader hultslebet 

 Glas. Et saadant Glas, som man ogsaa kalder et Spred- 

 ningsglas i Modsætning til det konvexe eller Samleglasset, 

 bevirker nemlig, at de paa Glasset faldende Straaler 

 spredes saaledes, at parallelle Straaler, som træffe 

 Glasset, efter Gjennemgangen gjennem Glasset ville blive 

 divergente. Øjets Hornhinde træffes da ikke af parallelle, 

 men af divergente Lysstraaler, og da Brydningen i selve 

 Øjet er uforandret som før, er det klart, at de divergente 

 Straaler samles eller løbe sammen længere bag til end de 

 uden Glasset indfaldende parallelle. 



Fig. 1. 



Fig. 2. « 



d 



éU 



I Figur 1 træffe de fra en langt bortliggende Pil c d 

 udgaaende parallelle Straaler paa et nærsynet Øje og 

 brydes til et Punkt a. I Figur 2 er der foran det samme 

 Øje anbragt et konkavt Glas ; derved blive de paa Glasset 

 faldende parallelle Straaler efter Gjennemgangen divergente, 

 og Foreningspunktet a rykkes nu hen paa Nethinden, 

 fordi divergente Straaler fordre en større Brydningskraft 



