335 



for at løbe sammen i det samme Punkt som de parallelle 

 og følgelig, da Brydningskraften i selve Øjet er uforandret, 

 løbe senere sammen end før. 



Men have vi saaledes paavist et Middel, der er 

 i Stand til at ophæve de af Nærsynetheden opstaaede 

 ubehagelige Klager, saa er dog denne Behandling ingen- 

 lunde til Ende, tværtimod den allervigtigste Del er tilbage, 

 nemlig Bestemmelsen af Glasset. Der gives jo nemlig 

 mangfoldige konkave Glas, svarende til de bestemte 

 Grader af Nærsynethed, og det er netop paa Grund af 

 dette bestemt udregnede Forhold mellem Glasset og det 

 dertil svarende nærsynede Øje aldeles uforsvarligt at 

 sætte det første det bedste Glas foran sit Øje og slaa 

 sig til Ro med, at man nu har opnaaet et tydeligt Syn. 

 Dette er imidlertid en Fejl, som man jævnlig iagttager, at 

 Mennesker uden mindste Erfaring og uden mindste Kritik 

 modtage eller selv udsøge sig et Glas, hvorved de for 

 Øjeblikket blive befriede for deres Klager. At noget 

 saadant straffer sig, ser man tydelig deraf, at saadanne 

 Mennesker efter kortere eller længere Tid dog henvende 

 sig til en Læge, klagende over, at det Glas, som i Først- 

 ningen tilfredsstillede dem saa meget, efterhaanden er 

 blevet dem mere og mere utilfredsstillende. Og at disse 

 Klager ikke ere uden Grund er ligeledes let indlysende,, 

 naar vi tænke os et Exempel. Lad et Menneske være 

 nærsynet, og lad det for ham passende Glas have Numret 

 konkav 20, det vil da sige: konkav Nr. 20 gjør, at de 

 paa Øjet indfaldende Straaler netop samles paa Net- 

 hinden, medens de uden dette vilde samles i en vis Af- 

 stand foran denne Hinde. Bestemmer et saadant Men- 

 neske nu selv sine Briller, og tager han da f. Ex. konka\^ 

 Nr. 12 eller 8 Numre for stærkt, hvad sker da? Han ser 



