343 



vandspolyper, virkelige Dyr. Trembley gjorde den Er- 

 faring, at naar man delte en af disse Polyper i to Dele, 

 frembragte Hovedet en Bagende og Bagenden et Hoved. 

 Han delte to ved Længdesnit og podede dem sammen: 

 i Stedet for en Polyp med otte Arme fik han en 

 med sexten. Charles Bonnet gjentog kort efter 

 Trembley s Forsøg over Polypernes Reproduktionsevne 

 og anstillede nye med de smaa Ferskvands orme , man 

 kalder Naider. Han iagttog, at disse Orme ligesom 

 Ferskvandspolypen gjenskabe de Dele, man berøver dem. 

 Han anstillede lignende Forsøg med Regnormen, og til 

 sin store Forbavselse fandt han, at dette Dyr, der er saa 

 sammensat, bygget af saa mange Ringe og paa hver Ring 

 har saa mange fine Bevægelsesredskaber, som har For- 

 døjelses- og Forplantelsesredskaber o. s. v., ogsaa havde 

 Evne til Gjenvæxt. Man kan berøve det endog temme- 

 lig betydelige Stykker, ligegyldig om ved Hovedet eller 

 ved Bagenden; Stykkerne regenereres i kort Tid. Bon- 

 net saa saaledes en Orm tolv Gange paa ny frembringe 

 €t Hoved. 



Spallanzani, der næsten var samtidig med den 

 berømte Naturforsker fra Genf, gik endnu videre. Han 

 skar Følehornene, ja endog enDel af Hovedet, af skalbærende 

 Landsnegle og saa, at disse Dele reproduceredes. Han skar 

 Fødder og Hale af Vandsalamandren og iagttog ligeledes 

 Gjenvæxt her. Denne sidste Opdagelse, der var endnu 

 mere paafaldende end alle de foregaaende, opvakte al- 

 mindelig Forbavselse. Salamandrens Hale og Fod inde- 

 holde jo Ben, Nerver og Muskler, hvis Gjenvæxt skulde 

 synes umulig. Man havde nok set Firbenets Hale voxe 

 ud igjen, men uden Halehvirvler; Salamandrens reprodu- 

 cerede Hale havde derimod hele den oprindelige Knogle- 



